prop · H703132 · 2020-03-19 00:00:00 — 2.Ordinarie lön är den regelmässigt utgående kontanta lön som arbetstagaren skulle ha haft under stödmånaden om han eller hon inte hade deltagit i korttidsarbete. I den ordinarie lönen ingår dock inte löneökningar som avser tid efter jämförelsemånaden. Inte heller ingår lön till den del som den överstiger det belopp som regeringen bestämmer. Vid beräkning av den ordinarie lönen ska det bortses från frånvaro. Om arbetstagaren har deltagit i korttidsarbete under endast en del av stödmånaden, utgör den ordinarie lönen motsvarande del. arbetstiden är kortare än den arbetstiden är kortare än den partiell arbetsbefrielse införs med stöd av ett centralt kollektivavtal, stöd av ett centralt kollektivavtal, anledning av en synnerligen djup 2019/20:132 lågkonjunktur och lönen därför är lönen därför är lägre än den lägre än den ordinarie lönen. Stödperiod är den tidsperiod Stödperiod är den tidsperiod när stöd vid korttidsarbete ska när stöd vid korttidsarbete ska lämnas enligt 5–8 §§. lämnas enligt 5–8 a §§. 5.Stödmånad är den kalendermånad som arbetsgivaren begär preliminärt stöd för. månader före den månad då månader före den månad då regeringen föreskriver att stöd vid regeringen föreskriver att stöd vid korttidsarbete ska lämnas enligt 5 § eller, när fattat 5 a §, månad då beslutet fattades. tidpunkt då skyldigheten att göra en avstämning har uppkommit. som skyldigheten att göra en avstämning avser. Stöd efter godkännande från Stöd ska lämnas till en enskild arbetsgivare efter godkännande av Ett sådant godkännande får bara fälliga och allvarliga ekonomiska 2. de ekonomiska har orsakats av något förhållande utom arbetsgivarens kontroll, 3. de ekonomiska inte rimligen hade kunnat förutses eller undvikas, och 4. arbetsgivaren har använt sig av andra tillgängliga åtgärder för att minska kostnaden för arbets- Ett godkännande enligt 5 a § får inte lämnas om arbetsgivaren vid (2005:551), enligt lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion, eller 3. på obestånd. En arbetsgivare som fått ett godkännande enligt 5 a § får beviljas preliminärt stöd enligt 18 § för högst sex kalendermånader i följd. Om de ekonomiska svårigheter förväntas kvarstå när den tidsperiod som anges i 6 a § löper ut får den förlängas en gång med En ansökan om förlängning ska ha kommit in till det att den tidsperiod som anges i förlängning inte medges. Den sammanlagda tiden för stöd enligt 5 och 5 a §§ får inte över- stiga 24 kalendermånader under en period om 36 kalendermånader. När en sådan tidsperiod som avses i 6, 6 a, 7 eller 7 a § har löpt ut, får ett beslut om godkännande kalendermånader efter den tid- En ansökan om preliminärt stöd En ansökan om preliminärt stöd ska ha kommit in till ska ha kommit in till handläggande När preliminärt stöd har lämnats enligt 5 § ska avstämning göras vid utgången av tredje kalendermånaden från den tidpunkt då en stödperiod löpt ut. Om arbetsgivaren under tre på varandra följande kalendermånader inte har ansökt om preliminärt stöd, uppkommer dock skyldigheten att göra en avstämning vid utgången av den tremånadersperioden.När preliminärt stöd har lämnats enligt 5 a § ska avstämning göras vid utgången av den tredje kalendermånaden från den tidpunkt då en stödperiod inleddes och därefter senast . 2019/20:132 inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. I annat fall får stöd inte lämnas för stödmånaden. myndighet inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. I annat fall får stöd inte lämnas för stödmånaden. Vid stöd efter godkännande enligt 5 a § ska den första stödmånaden i stödperioden infalla senast efter godkännandet. I annat fall får stöd inte lämnas. En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd ska göra en avstämning enligt 20 §. Avstämning ska ske vid utgången av tredje kalendermånaden från den tidpunkt då en stödperiod löpt ut. Om arbetsgivaren under tre på varandra följande kalendermånader inte har ansökt om preliminärt stöd, uppkommer dock skyldigheten att göra en avstämning vid utgången av den . Den tidpunkt då skyldigheten att göra en avstämning uppkommit, är en avstämningstidpunkt. En stödperiod eller den som skyldigheten att göra en avstämning avser, är en avstämningsperiod. En arbetsgivare som är skyldig En arbetsgivare som är skyldig att göra en avstämning ska ge in en att göra en avstämning ska ge in en anmälan om avstämning. anmälan om avstämning. ska ha kommit in till preliminärt stöd har lämnats enligt inom två kalendermånader från 5 § ska anmälan ha kommit in till ska det anges om arbetsgivaren är skyldig att betala tillbaka ett belopp När preliminärt stöd har efter sammanställning enligt 28 §. lämnats enligt 5 a § ska anmälan ha kommit in till I anmälan ska det anges betala tillbaka ett belopp efter sammanställning enligt 28 §. En arbetsgivare som efter sammanställning enligt 28 § har rätt till ytterligare stöd ska begära detta i anmälan om avstämning. I annat fall betalas inte något ytterligare stöd ut för avstämningsperioden. Om det finns särskilda skäl, ska anstånd med att ge in anmälan om avstämning medges. Om förhållandena har ändrats så att det inte längre finns förutsättningar för anståndet, ska anståndet återkallas. Preliminärt stöd och ytterligare stöd ska tillgodoföras arbetsgivaren stöd, som har lämnats enligt 5 §, genom kreditering på ett sådant skattekonto som avses i 61 kap. 1 § genom kreditering på ett sådant skatteförfarandelagen (2011:1244). skattekonto som avses i 61 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Stödet ska krediteras arbetsgivarens skattekonto den 12 efter det att beslut om utbetalning fattats, med undantag för januari då stödet i stället ska krediteras den 17 och den 12 eller 17. Om en arbetsgivare är åter- Om en arbetsgivare är åter- betalningsskyldig enligt denna lag, betalningsskyldig för stöd som har lämnats enligt 5 §, ska besluta att återkräva beloppet. beslut ska innehålla uppgift om det sådant beslut ska innehålla uppgift om det belopp som arbetsgivaren betala tillbaka och när beloppet ska betala tillbaka och när beloppet senast ska betalas. senast ska betalas. Senaste betalningsdagen ska bestämmas till den 12 eller 26 i en månad, den 17 eller 26, den 12, 17 eller 26 och den 12 eller 27, och tidigast efter beslutet. Det belopp som arbetsgivaren är skyldig att betala tillbaka ska debiteras ett sådant skattekonto som avses i 61 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244). I fråga om stöd enligt denna lag I fråga om stöd som har lämnats gäller vad som sägs i skatte- enligt 5 § gäller vad som sägs i förfarandelagen (2011:1244) om skatteförfarandelagen (2011:1244) 1.inbetalning till det särskilda kontot för skattebetalningar i 62 kap. 2 §, 2.avräkning i 62 kap. 11–14 §§, 3.vilken skatt eller avgift som är betald i 62 kap. 15 §, 4.inbetalda belopp som inte har kunnat tillgodoräknas någon i 62 kap. 19 §, 5.anstånd med betalning av skatter och avgifter i 63 kap. 2, 4–6, 8–10, 13, 15, 16, 22 och 23 §§, 6.återbetalning av skatter och avgifter i 64 kap. 2, 4, 9 och 10 §§, 7.ränta i 65 kap. 2–4, 7, 8, 13–16 och 18 §§, 8.besluts verkställbarhet i 68 kap. 1 §, 9.indrivning i 70 kap., och 10.övriga bestämmelser om verkställighet i 71 kap. 2019/20:132 En fordran enligt denna lag ska vid tillämpningen av lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. anses vara en sådan fordran som har påförts enligt skatteförfarandelagen. En arbetsgivare som har ansökt En arbetsgivare som har ansökt om eller fått stöd ska ge om eller fått stöd ska ge arbetsgivarens rätt till stöd och avseende på arbetsgivarens rätt till lämna de uppgifter som behövs för stöd och lämna de uppgifter som behövs för granskningen. förelägga en arbetsgivare att full- skyldigheter enligt 35 §. göra sina skyldigheter enligt 35 §. Ett föreläggande får förenas med vite. Ett föreläggande får dock inte förenas med vite om det finns anledning att anta att den som ska föreläggas har begått en gärning som är straffbelagd, och föreläggandet avser utredning av en fråga som har samband med den misstänkta gärningen. Frågor enligt denna lag, utom Regeringen prövar frågor enligt frågor som avses i 5–8 §§, prövas 5, 6, 7 och 8 §§. aktivering enligt 5 §. Beslut enligt denna lag överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut enligt 5–8 §§ och beslut om sådant anstånd som avses i63 kap. 23 § skatteförfarandelagen (2011:1244) får dock inte överklagas. Beslut enligt denna lag överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut enligt 5, 6, 7 och 8 §§ samt beslut om sådant anstånd som avses i 63 kap. 23 § skatteförfarandelagen (2011:1244) får dock inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna ska dock tillämpas för tid . För stöd som lämnas enligt 5 a § ska följande gälla för stödmånader som infaller till och med den –Vid tillämpning av 13 § ska löneminskningen uppgå till 4, 6 respektive om arbetstidsminskningen är 20, . –Vid tillämpning av 17 § andra stycket ska preliminärt stöd lämnas med ett belopp som motsvarar av underlaget i 17 § första stycket. –Bestämmelserna i 14 § ska inte tillämpas. För stöd som lämnas under uppsägningstid ska vid tillämpning av 13 § bortses från sådan ersättning som utgår till arbetstagaren för att arbetsgivaren ska uppfylla 12 § lagen (1982:80) om anställningsskydd. 2019/20:132 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (2017:527) Härigenom förskrivs att 24 § lagen (2017:527) om studiestartsstöd ska ha Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiestartsstöd får lämnas för tid då den studerande är sjuk. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiestartsstöd också får lämnas vid ledighet 1. för tillfällig vård av barn, 2. för närståendevård, eller 2. för närståendevård, 3. i samband med att ett barn 3. i samband med att ett barn under har avlidit. under har avlidit, eller 4. vid extraordinära händelser i Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiestartsstöd som lämnas vid sjukdom eller sådan ledighet som anges i andra stycket får ingå i det antal veckor som studiestartsstöd högst får lämnas för enligt 16 §. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning 3.1Skäl för ändringar i statens budget och förkortad motionstid Enligt riksdagsordningen får regeringen vid högst två tillfällen lämna en proposition med förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret (9 kap. 6 § första stycket). En sådan proposition lämnas i anslutning till budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen (tilläggsbestämmelse 9.6.1). Förslag till ändringar i budgeten får dock lämnas vid andra tillfällen om regeringen anser att det finns särskilda skäl (9 kap. 6 § andra stycket). Spridningen av det nya coronaviruset, som orsakar sjukdomen covid-19, medför såväl humanitära som ekonomiska konsekvenser. Det är viktigt att snabbt vidta åtgärder för att stärka bekämpningen av virusutbrottet och dess följdverkningar. Att myndigheter, kommuner och regioner har alla verktyg de behöver är inte bara avgörande för att bekämpa smittan, utan är också centralt för att minska smittans samhällsekonomiska kostnader. Det är vidare av stor betydelse att åtgärder snabbt vidtas för att dämpa effekterna av viruset för företag och samhällsekonomin. Regeringen anser därför att det finns särskilda skäl för att lämna ytterligare förslag till ändringar i statens budget . Regeringen anser vidare mot bakgrund av vad som ovan anförts att det finns synnerliga skäl för att besluta om förkortad motionstid. Regeringen föreslår därför att motionstiden förkortas . 3.2Socialförsäkringsbalken och anslutande lagar Utbrottet av det nya coronaviruset har aktualiserat behovet av särskild lagstiftning vid extraordinära förhållanden i fredstid, t.ex. vid utbrott av samhällsfarliga sjukdomar. Mot bakgrund av detta har det inom utarbetats förslag som ger regeringen möjlighet att meddela särskilda föreskrifter avseende tillfällig föräldrapenning, sjukpenning och karens, smittbärarpenning och handläggning av ärenden i socialförsäkringsbalken. Vidare har det tagits fram förslag när det gäller dels arbetstagares skyldighet enligt lagen (1991:1047) om sjuklön att styrka nedsättning av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare, dels anmälningstid enligt föräldraledighetslagen (1995:584). Lagförslaget i avsnitt 2.1 har beretts under hand med . Remissynpunkter på lagförslagen i avsnitten 2.2–2.4 har vid ett möte inhämtats från , , Kommuner och Regioner samt . Minnesanteckningar från mötet finns tillgängliga i (S2020/01810/SF). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 1. Lagrådets yttrande finns i bilaga 2. 2019/20:132 Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 3.3Anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall I har ett förslag om ändringar i lagen (2009:99) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall tagits fram. Förslaget innebär att anstånd med inbetalning av preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt som avser redovisningsperioderna januari–kan beviljas efter ansökan. En motsvande ordning infördes i samband med finanskrisen och 2009 i syfte att motverka negativa effekter för företag som kunde uppkomma som en följd av likviditetsproblem under den krisen, se propositionen Ökade möjligheter till skatteanstånd (prop. 2008/09:113). Lagen trädde i kraft . Regeringen har under hand inhämtat synpunkter från . har inga invändningar mot att förslaget genomförs och lämnar vidare vissa författningstekniska synpunkter. synpunkter på förslaget finns tillgängliga i (Fi2020/01043/S3). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga ändringar gjorts. 3.4Ett utvidgat system för stöd vid korttidsarbete Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera om och i så fall hur det svenska systemet med statligt stöd vid korttidsarbete kan göras mer konkurrenskraftigt. Utredaren skulle även analysera om det fanns behov av att kombinera systemet med åtgärder som t.ex. validering, utbildning eller annan kompetensutveckling för de arbetstagare som deltar i korttidsarbete. Om analysen visade på behov av förändringar skulle utredaren lämna sådana förslag (dir. 2018:5). Utredningen, som antog namnet Utredningen om ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete, lämnade över delbetänkandet Ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete (SOU 2018:66). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 5. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 6. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Fi2018/02864/S1). De förslag som finns i delbetänkandet behandlas i Därefter har fråga om den personuppgiftsbehandling som förslaget ger upphov till är förenlig med regelverket om dataskydd uppkommit (se Regeringen har under hand inhämtat synpunkter från Data- punkter finns tillgängliga i (Fi2018/02864/S1). 2019/20:132 fråga om att tillfälligt öka statens andel av kostnaderna för stödet har uppkommit (se avsnitt 5.7). Regeringen har under hand inhämtat synpunkter från och . synpunkter på förslaget finns tillgängliga i (Fi2020/01076/S1). Det har även uppkommit fråga om stöd ska kunna lämnas under uppsägningstid (se avsnitt 5.7). Regeringen har under hand inhämtat synpunkter från Visita och Hotell- och restaurangfacket som tillstyrker förslaget. Visitas och Hotell- och restaurangfackets synpunkter på förslaget finns tillgängliga i (Fi2020/01190/S1). lämnade utredningen över sitt slutbetänkande Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete (SOU 2019:10). Förslagen i slutbetänkandet bereds i . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 8. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9. I förhållande till lagrådsremissen har det gjorts följdändringar i 2 och 4 §§ lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete av rättelsekaraktär. Vissa redaktionella och språkliga ändringar har också gjorts. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. I förhållande till lagrådsremissen har det gjorts en ändring i punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna som innebär att det har lagts till en tredje strecksats. Regeringen bedömer att den föreslagna ändringen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande över det förslaget har därför inte inhämtats. 3.5Studiestöd vid extraordinära händelser Utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har aktualiserat behovet av särskild lagstiftning vid extraordinära förhållanden som t.ex. utbrott av samhällsfarliga sjukdomar. Mot bakgrund av detta har det i utarbetats förslag om att införa upplysningsbestämmelser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om studerandes rätt till studiestöd i form av studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd vid ledighet vid extraordinära händelser i fredstid. Regeringen har under hand inhämtat synpunkter från () och (), som inte har haft några synpunkter på lagförslagen. Synpunkterna finns tillgängliga i (U2020/01288/UH). 2019/20:132 4 Anstånd med inbetalning av skatt i vissa Befintliga regler om anstånd med inbetalning av skatter och avgifter Nedan följer en redogörelse för relevanta delar av det befintliga regelverket om anstånd med betalning av skatter och avgifter i skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, och i lagen (2009:99) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall. Enligt bestämmelserna i 26 kap. SFL ska bl.a. arbetsgivares sammanlagda skatteavdrag och arbetsgivaravgifter redovisas i en arbetsgivardeklaration för varje redovisningsperiod. Redovisningsperioden är en kalendermånad. Skatten och arbetsgivaravgifterna för varje redovisningsperiod ska enligt bestämmelserna i 62 kap. SFL som huvudregel betalas senast den 12:e i månaden efter redovisningsperioden. samt i vissa fall även i augusti ska dock betalning senast ske den 17:e i respektive månad. I detta sammanhang kan det nämnas att det av 3 kap. 3 § SFL framgår att med arbetsgivaravgifter avses arbetsgivaravgifter enligt 2 kap. social- avgiftslagen (2000:980), skatt enligt 1 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster och avgift enligt 1 § lagen (1994:1920) om allmän löneavgift. Vidare framgår av 26 kap. SFL att den som är registrerad för mervärdes- skatt ska lämna en mervärdesskattedeklaration för varje redovisnings- Redovisningsperioden är enligt huvudregeln en kalendermånad. Om beskattningsunderlaget för mervärdesskatt, exklusive unionsinterna förvärv och import, beräknas uppgå till högst för beskattningsåret är redovisningsperioden för mervärdesskatt dock ett kalenderkvartal, och om samma underlag beräknas uppgå till högst en miljon kronor är redovisningsperioden ett beskattningsår. skatten för redovisningsperioden en kalendermånad ska som huvudregel redovisas och betalas senast den 26:e efter periodens utgång (62 kap. 3 § och 26 kap. 30 § SFL). För redovisningsperioden ett kalender- kvartal ska skatten betalas senast den 12:e i andra månaden efter periodens utgång (62 kap. 3 § och 26 kap. 26 § SFL). visningsperioden ett beskattningsår ska betalas senast den 26:e i andra månaden efter periodens utgång (62 kap. 3 § och 26 kap. 33 § SFL), men i vissa fall ska skatten betalas senare, dvs. i samband med att inkomst- deklarationen lämnas (62 kap. 3 § och 26 kap. 33 a–33 b §§ SFL). Bestämmelser om anstånd med betalning av skatter och avgifter finns i 63 kap. SFL. Av intresse i detta sammanhang är främst bestämmelsen i 63 kap. 15 § SFL, enligt vilken ska bevilja anstånd med betalning av skatter och avgifter om det finns synnerliga skäl. melsen har ett snävt tillämpningsområde (se prop. 1996/97:100 s. 431, jfr prop. 2010/11:165 s. 1041). Huvudsyftet med paragrafen är att vid tillfälliga betalningsproblem ge den skattskyldige skäligt rådrum för att kunna betala skatten eller avgiften. Anstånd på grund av synnerliga skäl får i princip bara beviljas om ett anstånd är till fördel för både den skattskyldige och det allmänna. Det bör därför klart framgå att ett anstånd inte leder till kreditförluster för det allmänna. Om den skattskyldige inte bedöms kunna betala skatten eller avgiften efter anståndstiden ska anstånd som utgångspunkt alltså inte beviljas. I propositionen anges vidare uttryckligen att särskild restriktivitet bör iakttas om anstånd söks av näringsidkare eller för betydande belopp. I dessa fall bör dock den skattskyldige genom korta anståndstider, i regel längst en eller , förmås att genom andra åtgärder få till stånd en lösning på sina betalningsproblem (prop. 1996/97:100 s. 430). Det anförs även att det kan finnas större fog för att ge anstånd med belopp som motsvarar den skattskyldiges egen inkomstskatt än med ett belopp som motsvarar t.ex. avdragen skatt (prop. 1996/97:100 s. 431). I 63 kap. 23 § SFL anges vidare att om det kan antas vara till fördel för det allmänna, får bevilja anstånd med betalning av skatt eller avgift. Av förarbetena framgår bl.a. följande (se prop. 2010/11:165 s. 1043 f.). Ett anstånd anses vara till fördel för det allmänna om det främjar utsikterna för att skatten eller avgiften kommer att betalas. Anståndet ska alltså framstå som ett bättre alternativ än att låta fordringen gå till indrivning. Det anges vidare att får bevilja det aktuella anståndet. Den skattskyldige har alltså inte rätt att få anstånd på den grunden att det är till fördel för det allmänna. Paragrafen innehåller alltså enbart en befogenhet för och ingen rättighet för den skattskyldige. Detta innebär att inte är bundet av reglerna i 63 kap. 16 och 22 §§ om anståndsbeloppets storlek eller hur lång anståndstiden ska vara. Detta styrs enbart av vad som är till fördel för det allmänna. Mot bakgrund av att den skattskyldige inte har rätt till anstånd får beslut inte överklagas. Bestämmelser om ränta finns i 65 kap. SFL. I 65 kap. 2 § SFL anges bl.a. att ränta som ska påföras (kostnadsränta) ska beräknas när det finns ett underskott på skattekontot. Av 65 kap. 7 § SFL framgår bl.a. att om anstånd med betalning av skatt eller avgift har beviljats och anståndsbeloppet ska betalas när anståndstiden har gått ut, ska kostnadsränta beräknas från och med dagen efter beloppets ursprungliga förfallodag. Kostnadsränta ska beräknas till och med den dag då anståndsbeloppet senast ska vara inbetalt. Enligt 65 kap. 4 § SFL beräknas kostnadsräntan, om inte annat föreskrivs, efter en räntesats som motsvarar basräntan. I 65 kap. 3 § SFL anges bl.a. att basräntan ska fastställas på grundval av 125procent av räntesatsen för sexmånaders statsskuldväxlar och gälla från och med kalendermånaden närmast efter fastställandet. Vidare framgår av 65 kap. 13 § SFL bl.a. att om skatt eller avgift inte betalas i rätt tid, ska kostnadsränta betalas från och med dagen efter den dag då beloppet senast skulle ha betalats. Kostnadsräntan beräknas då efter en räntesats som motsvarar basräntan plus till och med den dag då ett beslut om att lämna beloppet till för indrivning eller för verkställighet av betalningssäkring registreras i utsöknings- eller indrivningsdatabasen. Därefter beräknas kostnadsräntan efter en räntesats som motsvarar basräntan.