prop · H70383 · 2020-02-11 00:00:00 — Det föreslås dessutom vissa justeringar i befintlig lagstiftning som innebär att aktörer som tillhandahåller plånböcker för virtuella valutor och viss yrkesmässig verksamhet som involverar konstverk omfattas av regelverket för penningtvätt och finansiering av terrorism. Möjligheterna att tillämpa förenklade åtgärder för elektroniska pengar föreslås vidare begränsas. I fråga om skärpta åtgärder som ska vidtas vid affärsförbindelser eller enstaka transaktioner när kunden är etablerad i ett land utanför EES som av Europeiska kommissionen har identifierats som ett högrisktredjeland föreslås att det införs uttryckliga bestämmelser som alltid ska vidtas i förhållande till dessa kunder. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ges vidare möjlighet att, i de fall där det särskilt är påkallat, ställa krav på att ytterligare riskreducerande åtgärder. För att genomföra kraven i ändringsdirektivet om utbyte av information och samarbete mellan och andra medlemsstaters behöriga myndigheter, som utför tillsyn över kreditinstitut och finansiella institut och andra myndigheter som omfattas av tystnadsplikt, föreslås det dessutom att det införs bestämmelser som möjliggör detta i de rörelselagar där sådan reglering inte redan ges. Det föreslås också vissa tillägg för att förtydliga redan befintligt regelverk, t.ex. att åtgärd för kundkännedom även kan omfatta kontroll genom elektronisk identifiering. I fråga om regelverket för registrering av verkliga huvudmän föreslås att det införs vissa förändringar som innebär att en person som kan antas vara verklig huvudman för en juridisk person ska tillhandahålla uppgifter om huvudmannaskapet som den juridiska personen behöver och att utländska personer med hemvist utanför EES som förvaltar truster eller liknande juridiska konstruktioner i vissa fall ska vara skyldiga att registrera verklig huvudman i trusten. föreslås också få en möjlighet att ta bort en uppenbart felaktig uppgift i registret och att skydda vissa personuppgifter i registret när det av särskild anledning kan antas att den enskilde kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs. Därutöver förslås det beträffande skyddet för anställda m.fl. införas bestämmelser om skadeståndsskyldighet för verksamhetsutövare som utsatt anställd, uppdragstagare eller annan som på liknande grund deltar i verksamheten för repressalier på grund av att denne har informerat om misstänkt penningtvätt eller finansiering av terrorism, internt eller till eller har gjort en anmälan om misstänkta överträdelser av bestämmelserna i lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism eller föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Förslaget omfattar i sådan del också ett rättsligt ramverk för att väcka en skadeståndstalan. Ändringar föreslås genomföras genom en ny lag, lagen om ett nationellt system för myndigheters tillgång till uppgifter om enskildas konton och bankfack hos vissa finansiella företag samt föranleder ändringar i lagen (1996:1006) om valutaväxling och annan finansiell verksamhet, lagen (2004:46) om värdepappersfonder, lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet, lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), lagen (2010:751) om betaltjänster, försäkringsrörelselagen (2010:2043), lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder, lagen (2014:275) om viss verksamhet med konsumentkrediter, lagen om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism och lagen om (2017:631) registrering av verkliga huvudmän. Den nya lagen om ett nationellt system för myndigheters tillgång till uppgifter om enskildas konton och bankfack hos vissa finansiella företag föreslås träda ikraft . Bestämmelsen i 3 kap. 32 § lagen om åtgärder mot penningtvätt och finansiering, som innebär att kreditinstitut och finansiella institut inte får godta betalning med anonyma förbetalda kort som utfärdats av ett land utanför EES om kortet inte uppfyller de krav som ställs enligt nationell rätt, föreslås dock träda i kraft medan övriga författningsändringar föreslås träda i kraft . 2019/20:83 Bilaga 3 2019/20:83 Bilaga 4 Förslag till lag om ett system för myndigheters tillgång till uppgifter om enskildas konton och bankfack hos vissa finansiella företag Härigenom förskrivs1 följande. 1§ I denna lag finns bestämmelser om ett system för myndigheters tillgång till uppgifter om enskildas konton och bankfack hos vissa finansiella företag 1.i syfte att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism samt utreda brottslig verksamhet, 4.i syfte att utöva tillsynen över personer med näringsförbud samt 5.för att fullgöra internationella förpliktelser. Med finansiella företag enligt denna lag avses företag som omfattas av lagen (1995:1571) om insättningsgaranti eller lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet. 2 § ska tillhandahålla ett system för att ge myndigheter åtkomst till uppgifter om enskildas tillgång till konton och bankfack hos finansiella företag. Uppgifterna ska vara tillgängliga och sökbara i systemet till dess att har förflutit från det att kontot avslutats eller, när det gäller bankfack, hyresperioden upphört. 3 § Systemet ska ge information om, 1.när det gäller fysiska personer, fullständigt namn och person- eller samordningsnummer eller, om sådant nummer saknas, födelsedatum för samtliga innehavare av ett konto eller bankfack och i förekommande fall motsvarande information om innehavares vårdnadshavare, förmyndare, förvaltare, god man och fullmaktshavare, 2.när det gäller juridiska personer, firma eller namn och i förekommande fall organisationsnummer för samtliga innehavare av ett konto eller bankfack samt fullständigt namn och person- eller samordningsnummer eller, om sådant nummer saknas, födelsedatum för innehavares verkliga huvudmän och fullmaktshavare, och rådets direktiv (EU) 2018/843 av om ändring av direktiv (EU) 2015/849 om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, och om ändring av direktiven /138/EG och 2013/36/EU. 3.när det gäller ett konto, Iban-nummer eller, om sådant nummer saknas, annat nummer som identifierar kontot samt datum för kontots öppnande och avslutande, och 4.när det gäller ett bankfack, hyresperiodens varaktighet. 4 § ska ge systemet direkt, omedelbar och elektronisk tillgång till uppgifterna hos företaget enligt föreskrifter som får meddela. 5 § Om det finns särskilda skäl får efter ansökan besluta om undantag från kravet i 4 § på direkt, omedelbar och elektronisk tillgång till uppgifterna i 3 §. Den som beviljats ett sådant undantag ska i stället tillhandahålla uppgifterna till ett särskilt register som förs av . får meddela närmare föreskrifter om kraven på ansökan och skyldigheten att lämna uppgifter till registret. får ta ut en avgift för prövning av ansökan som avses i första stycket enligt föreskrifter som myndigheten får meddela. Grundläggande bestämmelser om behandling av personuppgifter i systemet 6 § är personuppgiftsansvarigt för den behandling av personuppgifter som myndigheten utför i systemet. 7 § Personuppgifter får behandlas om det är nödvändigt för att 1.bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism, 3.fullgöra åtaganden i ett ärende om rättslig hjälp i brottmål eller i ett ärende om erkännande och verkställighet av en europeisk utredningsorder, 4.fastställa underlag för samt bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter och avgifter, 5.kunna lämna upplysningar på begäran av en annan stat eller jurisdiktion enligt lagen (2012:843) om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning eller ett avtal som medför skyldighet att utbyta upplysningar i skatteärenden, 6.utreda om det finns egendom som kan tas i anspråk för utmätning, kvarstad eller betalningssäkring, 7.utöva tillsyn över personer med näringsförbud, eller 8.fullgöra åtaganden i ett ärende om kvarstad på bankmedel i mål och ärenden av privaträttslig natur samt handräckning i fråga om sociala avgifter och återkrav. 8 § Följande ska, för de ändamål som anges i 7 §, ha tillgång till uppgifter 1.Polismyndigheten och Säkerhetspolisen om det behövs för en utredning om penningtvätt och finansiering av terrorism, 2.undersökningsledaren om det begärs under en utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål, 2019/20:83 Bilaga 4 2019/20:83 Bilaga 4 3.åklagare i ett ärende om rättslig hjälp i brottmål, på framställning av en annan stat eller en mellanfolklig domstol, eller i ett ärende om erkännande och verkställighet av en europeisk utredningsorder, 4.Skatteverket för kontroll av att uppgiftsskyldigheten enligt 15–35 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244) har fullgjorts eller att sådan uppgiftsskyldighet kan fullgöras eller för att utföra utredning enligt 9 § lagen (2012:843) om administrativt samarbete inom Europeiska unionen i fråga om beskattning eller enligt ett avtal som medför skyldighet att utbyta upplysningar i skatteärenden, och 5.Kronofogdemyndigheten för utredning om i vad mån egendom finns som kan tas i anspråk för utmätning, kvarstad eller betalningssäkring, för utredning enligt lagen (2014:836) om näringsförbud eller för att fullgöra förpliktelser enligt Rådets förordning (EU) nr 655/2014 om inrättande av ett europeiskt förfarande för kvarstad på bankmedel i mål och ärenden av privaträttslig natur samt och Rådets förordning (EG) 987/2009 av om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Rätt att ta del av uppgifter enligt första stycket gäller i den utsträckning det finns en rätt att hos finansiella företag fråga om uppgifter. 9 § ska utöver vad som följer av 3 kap. 5 § brottsdatalagen (2018:1177) säkerställa att det i systemet förs loggar över personuppgiftsbehandling i den utsträckning det är särskilt föreskrivet. 10§ I offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns bestämmelser om begränsningar i rätten att lämna ut uppgifter. Tillsyn över finansiella företag 11 § Bestämmelser om tillsyn över och ingripanden mot finansiella företag finns i de lagar som reglerar dessa företag. 12 § beslut att inte medge undantag enligt 5 § får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att det i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska införas två nya paragrafer, 31 kap. 11 a och 11 b §§, och närmast före och 31 kap. 11 a och 11 b §§ nya rubriker av följande lydelse. 2019/20:83 Bilaga 4 System för myndigheters tillgång till uppgifter om enskildas konton och bankfack hos vissa finansiella företag Sekretess gäller i verksamhet som avser förande av register enligt lagen (2018:000) om ett system för myndigheters tillgång till uppgifter om enskildas konton och bankfack hos vissa finansiella företag för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretess gäller vidare för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i en logg som sparas i det system som avses i lagen (2018:000) om ett system för myndigheters tillgång till uppgifter om enskildas konton och bankfack hos vissa finansiella företag, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att det syfte som utgjort grund för användningen av systemet motverkas eller den framtida verksamheten skadas eller att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretessen enligt 11 a § hindrar inte att en uppgift lämnas ut enligt vad som föreskrivs i lagen (2018:000) om ett system för myndigheters tillgång till uppgifter om enskildas konton och bankfack hos vissa finansiella företag. Denna lag träder i kraft . 2019/20:83 Bilaga 5 Efter remiss har yttranden kommit in från Arbetsdomstolen, , , , , , , , , Företagarna, i , Kammarrätten i , , , i län, i , i , , , , , , , , , , , (), och . Därutöver har yttrande kommit in från . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig men har avstått från det eller inte yttrat sig: Konsumenternas Bank- och , och akademikers centralorganisation (). 2019/20:83 Bilaga 6 Förslag till lag om konto- och värdefackssystem Härigenom föreskrivs1 följande. 1 § ska tillhandahålla en teknisk plattform som ger myndigheter tillgång till uppgifter om innehavare av konton och värdefack hos institut (konto- och värdefackssystem). Uppgifterna i konto- och värdefackssystemet ska vara direkt och tillgängliga för sökning. 1.kreditinstitut och utländska kreditinstitut som driver verksamhet från filial i , och 2.värdepappersbolag och utländska värdepappersföretag som driver verksamhet från filial i och som har tillstånd att ta emot kunders medel på konto. 2 § Konto- och värdefackssystemet ska, i fråga om 1.fysiska personer, ge tillgång till uppgifter om namn och person- eller samordningsnummer eller, om sådant nummer saknas, födelsedatum för samtliga innehavare av ett konto eller värdefack och, i förekommande fall, motsvarande uppgifter om företrädare för innehavare, 2.juridiska personer, ge tillgång till uppgifter om företagsnamn, särskilt företagsnamn och i förekommande fall organisationsnummer för samtliga innehavare av ett konto eller värdefack samt namn och person- eller samordningsnummer eller, om sådant nummer saknas, födelsedatum för innehavares verkliga huvudmän och fullmaktshavare, 3.konton, ge tillgång till uppgifter om Iban-nummer eller, om sådant nummer saknas, annat nummer som identifierar kontot samt datum för kontots öppnande och avslutande, och 4.värdefack, ge tillgång till uppgifter om hyresperiodens varaktighet. Ett institut ska se till att uppgifterna enligt första stycket är direkt och tillgängliga för sökning i konto- och värdefackssystemet fram till dess att har gått från det att tjänsten avslutades. 3 § Följande ska få tillgång till uppgifter i konto- och värdefackssystemet: 1.Polismyndigheten och Säkerhetspolisen om det behövs för en utredning om penningtvätt och finansiering av terrorism, 2.undersökningsledare om det begärs under en utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål, 1Jfr och rådets direktiv (EU) 2015/849 av om åtgärder för att förhindra att det finansiella systemet används för penningtvätt eller finansiering av terrorism, om ändring av och rådets förordning (EU) nr 648/2012 och om upphävande av och rådets direktiv /60/EG och kommissionens direktiv /70/EG, i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2018/843. 3. åklagare i ett ärende om rättslig hjälp i brottmål, på framställning av en annan stat eller en mellanfolklig domstol, eller i ett ärende om erkän- nande och verkställighet av en europeisk utredningsorder, 4.Skatteverket för att utföra revision och annan kontrollverksamhet och för att fullgöra åtaganden att lämna upplysningar inom ramen för deltagande i det administrativa samarbetet inom Europeiska unionen i fråga om beskattning eller andra avtal som medför en skyldighet att lämna upplysningar i skatteärenden, och –utreda om någon har egendom som kan tas i anspråk för utmätning, kvarstad eller betalningssäkring, –utöva tillsyn över meddelade näringsförbud, –fullgöra åtaganden vid gränsöverskridande unionsförfaranden i fråga om kvarstad på bankmedel i mål och ärenden av privaträttslig natur, –lämna upplysningar inom ramen för deltagande i det administrativa samarbetet inom Europeiska unionen i fråga om informationsutbyte mellan medlemsstaternas socialförsäkringsinstitutioner. Uppgifterna i konto- och värdefackssystemet ska bara vara tillgängliga för sökning i myndigheternas verksamhet enligt första stycket och för de ändamål som anges i 5 §. 4 § är personuppgiftsansvarigt bara för den behandling av personuppgifter som utför i konto- och värdefackssystemet. 5 § Personuppgifter i konto- och värdefackssystemet får behandlas om det är nödvändigt för 1.att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet, 2.att utreda brott, 3.att fullgöra åtaganden i ett ärende om rättslig hjälp i brottmål eller i ett ärende om erkännande och verkställighet av en europeisk utredningsorder, 4.revision och annan kontrollverksamhet och för att fullgöra åtaganden att lämna upplysningar inom ramen för deltagande i det administrativa samarbetet inom Europeiska unionen i fråga om beskattning eller andra avtal som medför en skyldighet att lämna upplysningar i skatteärenden, –utreda om någon har egendom som kan tas i anspråk för utmätning, kvarstad eller betalningssäkring, –utöva tillsyn över meddelade näringsförbud, –fullgöra åtaganden vid gränsöverskridande unionsförfaranden i fråga om kvarstad på bankmedel i mål och ärenden av privaträttslig natur, –lämna upplysningar inom ramen för deltagande i det administrativa samarbetet inom Europeiska unionen i fråga om informationsutbyte mellan medlemsstaternas socialförsäkringsinstitutioner, eller 6. att föra loggar enligt 7 §. 2019/20:83 Bilaga 6 6 § Besked om att personuppgifter behandlas enligt 5 § får inte lämnas ut till den enskilde. Rätten att göra invändningar enligt artikel 21.1 i och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning) gäller inte vid behandling av personuppgifter enligt denna lag. 7 § ska, om sådan skyldighet inte redan följer av 3 kap. 5 § brottsdatalagen (2018:1177), se till att det i konto- och värdefackssystemet förs loggar över de personuppgifter som behandlas. 8 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.hur institut ska ge tillgång till uppgifter i konto- och värdefackssystemet, och 2.hur myndigheter ska få tillgång till uppgifter i konto- och värdefackssystemet. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden och Ett nytt konto- och värdefackssystem Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om konto- och värdefackssystem. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga och . Förslaget föranleder följande yttrande. Genom förslaget genomförs artikel 32a ändringsdirektiv till det fjärde penningtvättsdirektivet. Artikeln anger att medlemsstaterna ska vara skyldiga att införa centraliserade automatiserade mekanismer som gör det möjligt för nationella finansunderrättelseenheter att fastställa identiteten hos fysiska eller juridiska personer som innehar eller kontrollerar betal- och bankkonton som identifieras med IBAN-nummer. Lagrådsremissens förslag om en teknisk plattform för direkt och omedelbar tillgång till vissa uppgifter om kunder hos finansiella företag (konto- och värdefackssystem) går emellertid längre än vad som krävs enligt artikeln, vilket direktivet inte sätter något hinder för. I lagrådsremissen föreslås således att även undersökningsledare, , Kronofogden och åklagare ska ges tillgång till uppgifterna via konto- och värdefackssystemet och att tillgång även ska ges för andra ändamål än de som följer av direktivet (utredning av penningtvätt och finansiering av terrorism). Förslaget i den utvidgade delen motiveras med behovet av att myndigheter som arbetar med att motverka samhällsskadliga verkningar av brottslighet har moderna och ändamålsenliga verktyg till sitt förfogande. Det framhålls också att de berörda myndigheterna redan har en författningsenlig rätt att få uppgifter, t.ex. om en viss persons innehav av ett konto eller, i vissa fall, värdefack (den s.k. frågerätten). Även utöver att fler myndigheter ska få tillgång till uppgifterna och då för andra ändamål än för utredning av penningtvätt och finansiering av terrorism, går förslaget till genomförande enligt Lagrådets mening längre än vad som följer av artikel 32a punkterna 1 och 3. Dessa punkter tar enligt lydelserna till sin utgångspunkt sikte på att konto- och värdefackssystemet ska ge möjlighet att identifiera vem som är innehavare av ett visst konto 2019/20:83 Bilaga 7 2019/20:83 Bilaga 7 Det anges däremot inte att systemet även ska ge möjlighet att identifiera vilka konton och värdefack som en viss fysisk eller juridisk person är innehavare av. Det torde framför allt vara just denna möjlighet som kan vara av intresse för t.ex. vid revision och för Kronofogden vid utredning av om en fysisk eller juridisk person har egendom som kan tas i anspråk för utsökning. Vad nu sagts har inte uttryckligen kommenterats i lagrådsremissen. Vid föredragningen i Lagrådet har upplysts att man under beredningen av ärendet har uppfattat att artikel 32a punkt 3, där det anges vilka uppgifter som ska vara tillgängliga och sökbara, innebär att uppgifterna också utgör vad som skulle kunna uttryckas som sökbegrepp. Emellertid är enligt Lagrådets mening en sådan tolkning tveksam bl.a. mot bakgrund av ändamålet för plattformen enligt punkt 1 samt konstruktionen och lydelsen av bestämmelsen i punkt 3 (se även skäl 17–18 och 20–25). Den enligt Lagrådets mening breda tolkningen av vad direktivet kräver ifråga om sökbegrepp har utgjort ett underlag för bedömningen i lagrådsremissen att ett utvidgat genomförande av direktivet till att även avse andra ändamål för tillgång till uppgifter och till andra myndigheters åtkomst är proportionerligt och förenligt med unionsrättens stadga. Lagrådet anser att bedömningarna av frågorna om proportionalitet mellan integritetsintrång och nyttan för det allmänna samt av förslagets förenlighet med stadgan bör behandlas ytterligare i den fortsatta beredningen av lagstiftningsärendet. Med hänsyn till vad ovan anförts om skillnaden mellan tillgång till uppgift om vem som innehar ett konto och vilka konton en viss person är innehavare av bör första meningen i första stycket i bestämmelsen, om förslaget genomförs, justeras på så sätt att orden ”om innehavare av” utgår. Vidare avses systemet inte utgöra något annat än en teknisk plattform. Systemet kommer med den utgångspunkten att förutom loggar inte att innehålla några uppgifter, utan endast vara tillgängligt för sökning. Andra meningen i första stycket bör därför utformas enligt följande: Uppgifterna ska vara direkt och tillgängliga för sökning genom konto- och värdefackssystemet. 3 § första stycket 5 Förslaget att Kronofogden ska ges tillgång till konto- och värdefackssystemet för de ändamål som motsvaras av myndighetens frågerätt motiveras med behovet av att öka effektiviteten och träffsäkerheten i Kronofogdens arbete. Kronofogden har i sitt remissyttrande välkomnat möjligheten att använda konto- och värdefackssystemet för sin verksamhet. heten emellertid uppgett att träffsäkerheten för s.k. paraplyförfrågningar har varit mycket begränsad och därför utnyttjats endast undantagsvis. yttrandet framgår också att sex av sju sådana bankförfrågningar som sker på grundval av uppgifter om bankkonton som härrör från gäldenären själv eller från inte ledde till utmätning. därför att systemet även ska innehålla uppgift om behållningen på respektive konto, eftersom bankförfrågningar då i princip inte skulle Lagrådet uppfattar Kronofogdens yttrande så att myndigheten inte ser något reellt behov av systemet, så som det är utformat enligt förslaget. Därtill kommer att det innebär ett ökat intrång i den personliga integriteten i förhållande till frågerätten på det sätt som den nu utövas att medge Kronofogden omedelbar och direkt tillgång till uppgifter genom konto- Lagrådet ställer sig därför frågande till att Kronofogden – i vart fall när det gäller utsökningsärenden – i avsaknad av reellt behov ska ges tillgång till det föreslagna systemet. På nuvarande underlag måste därför förslaget avstyrkas i den del det avser