prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379. 1995/96:65, bet 1995/96:TU5, rskr. 1995/96:97. 1992/93:100; bet. 1994/95:TU2, rskr. 1994/95:50. 4I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . 5Den beslutade garantiramen (prop. 1992/93:176, bet. 1992/93:TU36, rskr. 1992/93:116) uppgår endast till 33 600 000 CHF. Resterande åtagande om uppstod i samband med emissionen 1997 då aktierna förvaltades av affärsverket 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282. Tabell 2.104 UO 22 Inomstatliga lån lång- och kortfristiga lån i eller utanför (tidigare ) för fortsatt utbyggnad av lån i och utanför 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87. har fattat beslut om låneramar på . Utestående lån vid utgången av 2019 var . RiR 2019:24 Drift och underhåll av statliga vägar har granskat upphandling av basunderhåll för vägar. Regeringen har i skrivelsen om upphandling av drift och underhåll av statliga vägar (skr. 2019/20:72) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:TU7, rskr. 2019/20:187). RiR 2019:31 Att tänka efter före – statens planering av höghastighetsjärnväg har granskat statens planering av den höghastighetsjärnväg som är tänkt att gå från till respektive , i båda fallen via . Regeringen har i skrivelsen om statens planering av höghastighetsjärnvägar (skr. 2019/20:133) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.23Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tabell 2.105 UO 23 Anslag -16,4 Åtgärder för landsbygdens miljö -15,8 åtgärder för landsbygdens miljö -0,5 -0,6 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd och jakt samt rennäring och samefrågor. Utgiftsområdet omfattar även verksamhet inom utbildning och forskning. Utfallet uppgick till och är därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna inom området med (6,). Ökad medfinansiering från EU inom landsbygdsprogrammet Utfallet för anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur uppgick till Det är (15,) lägre än anvisat i statens budget. beslutade i enlighet med propositionen Vårändringsbudget att justera den valutakurs som ligger som grund för beräkningen av de finansiella ramarna för landsbygdsprogrammen, från per euro till per euro. Ändringen innebar att EU:s del av finansieringen skulle öka varför av den anledningen beslutade att minska anvisade medel på anslaget med , medan anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur höjdes med ett motsvarande belopp. godkände Europeiska kommissionen en från regeringen föreslagen programändring avseende landsbygdsprogrammet i . Program- ändringen innebar bl.a. att medfinansieringen från EU inom landsbygdsprogrammet generellt ökade från till . Det medförde att utgifterna under anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur minskade medan utgifterna för anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökade i motsvarande grad, vilket till stor del förklarar skillnaderna för de båda anslagen jämfört med den ursprungliga budgeten. Högre utgifter för gårdsstödet Utfallet för anslaget 1:10 Gårdsstöd m.m. blev , vilket är (2,) högre än anvisat i statens budget. Det högre utfallet beror på att kronans värde i förhållande till euron var svagare när gårdsstödet betalades ut än vad regeringen beräknade vid framtagandet av budgeten. Stödrätternas värde är bestämda i euro men betalas ut i kronor. I enlighet med propositionen Höständringsbudget beslutade därför att anvisa anslaget ytterligare . Utöver de högre utgifterna för gårdsstöd finansierade ändringsbudgeten en utnyttjad anslagskredit på . Utfallet för anslaget 1:19 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket blev högre än anvisat i statens budget. Det högre utfallet beror på att , i enlighet med propositionen Höständringsbudget , beslutade att stöd för metangas- reducering även skulle omfatta fler områden än rötning (metangasbild- ning) av stallgödsel. För att finansiera fortsättningen beslutade att anvisa anslaget ytterligare . Insatserna för skogsbruket högre än ursprungligen anvisat Utfallet för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket uppgick till . Det är (22,) högre än anvisat i statens budget. beslutade att anvisa mindre till anslaget jämfört med regeringens förslag i budgetpropositionen . Av minskningen motiverades med att nyckelbiotopsinventeringen bör avvecklas. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget 2019 beslutade dock att anvisa anslaget ytterligare för att kompensera markägare med nyckelbiotopsrika marker. Även villkoren för anslaget utökades till att även få användas för utgifter för att stödja markägare som drabbades av skogsbränderna 2018. Högre utbetalningar av skolmjölksstöd Utfallet för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter uppgick till . Det är (9,) högre än anvisat i statens budget. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget 2019 beslutade att anvisa anslaget ytterligare . Orsaken var ett ändrat ansökningsförfarande och nya rutiner för handläggning av EU:s skolmjölksstöd varför regeringen räknade med att en större del av stödet som avser både 2018 och 2019 skulle betalas ut än vad som antogs i den ursprungliga budgeten. Hela stödet betalades dock inte ut . Jämfört med 2018 så ökade utgifterna med , vilket bl.a. beror på förseningar i utbetalningarna av skolmjölksstöd . Högre utgifter för landsbygdsprogrammet 2019 Jämfört med 2018 så har utgifterna ökat under anslagen 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur med respektive . Det beror främst på att utbetalningarna till fleråriga projekt inom ramen för EU:s landsbygdsprogram ökar mot slutet av programperioden eftersom påbörjade projekt och investeringar upparbetar mer kostnader i takt med att programperioden fortskrider. Tabell 2.106 UO 23 Beställningsbemyndiganden Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för fiske och Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning 1:19 (2018) Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och var främst hänförlig till anslaget 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur. Huvuddelen av bemyndigandet för detta anslag avser ekonomiska åtaganden som planeras inom ramen för Landsbygdsprogram för 2014–2020. Anslagen ska gälla för hela programperioden och ett bemyndigande finns eftersom landsbygdsprogrammet till stor del består av fleråriga åtaganden. Det låga utnyttjandet beror på att bemyndigandet avser hela programperioden. Under utgiftsområdet finns ett äldre beställningsbemyndigande, dvs. bemyndiganden där ramen har upphört och inga nya åtaganden ingås men där det fortfarande finns utestående åtaganden. Totalt uppgick det till . Tabell 2.107 UO 23 Övriga krediter Tabell 2.108 UO 24 Anslag Verket för innovationssystem: -1,7 -23,0 -13,4 Omstrukturering och genomlysning av -64,5 Kapitalinsatser i statliga ägda företag Bidrag till företagsutveckling och AB Svensk Exportkredits statsstödda -1,8 Utgiftsområdet omfattar näringspolitik, politik för utrikeshandel samt politik för handels- och investeringsfrämjande. Utfallet uppgick till , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utfallet (2,) lägre. Lägre utgifter än beräknat för Näringslivsutveckling Utfallet för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling blev , vilket är (23,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på en försening av ett planerat stöd till uppbyggnad av testcenter för elektromobilitet, på grund av att stödet måste godkännas av Europeiska kommissionen. Projektet har försenats då Europeiska kommissionen godkände stödet först . Testcentret syftar till att etablera en arena för forskning och utveckling av nya tekniker, främst för elektrifierade fordon. minskade anvisade medel med sammanlagt i enlighet med propositionerna Vårändringsbudget respektive Höständringsbudget . Förändringarna gällde bl.a. minskade satsningar på elektrifiering av fordonsparken och biodrivmedel samt ökningar för bl.a. utvecklingsinsatser för landsbygder och utrikes födda kvinnors företagande. Utgifterna för anslaget 1:11 blev vilket är (13,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på lägre utgifter än beräknat för kostnadsfritt tillhandahållande av digital information inom området digital förvaltning. Kapitalinsatser i statliga ägda företag blev högre än beräknat Utfallet för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga ägda företag blev , vilket är (145,) högre än vad som anvisades i statens budget. Utfallet avser i sin helhet kapitaltillskott till () för att bolaget ska kunna utföra sitt av beslutade samhällsuppdrag att tillhandahålla extemporeläkemedel och lagerberedningar. Extemporeläkemedel och lagerberedningar är läkemedel som inte är godkända men som fyller en viktig funktion i hälso- och sjukvården. Sådana läkemedel kan behöva användas när ett godkänt läkemedel mot det aktuella tillståndet eller sjukdomen saknas eller när ett godkänt läkemedel haft otillräcklig effekt eller inte tolererats av patienten. De medel som anvisats i statens budget var inte tillräckliga för att APL skulle erhålla full kostnadstäckning för sitt samhällsuppdrag. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade därför anslaget ytterligare . Utfallet för anslaget 1:20 Bidrag till företagsutveckling och innovation blev vilket är (3,) högre än vad som anvisades i statens budget. Anslaget har använts för statsbidrag till för marknadskompletterande finansiering och företagsrådgivning. De medel som anvisades i statens budget var inte tillräckliga för att säkerställa driften av bolaget och ge möjlighet att genomföra sitt uppdrag avseende finansiering och affärsutveckling för små och medelstora företag. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisade därför anslaget ytterligare Satsning på export- och investeringsfrämjande bidrog till högre utgifter än beräknat Utfallet för anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet blev vilket är (10,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på högre utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende exportfrämjande till (Business ). De högre utgifterna avsåg en satsning på att utveckla den befintliga exportstrategin med fokus på hållbarhet, såväl ekonomisk, social som ekologisk. Med anledning av detta anvisade anslaget ytterligare i enlighet med propositionen Vårändringsbudget . Utfallet för anslaget 2:4 Investeringsfrämjande blev vilket är (18,) högre än anvisat i statens budget. Det beror främst på högre utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende investerings- främjande till (Business ). De högre utgifterna avsåg investeringsfrämjande arbete inom ramen för en satsning på att utveckla den befintliga exportstrategin med fokus på hållbarhet, såväl ekonomisk, social som ekologisk. Med anledning av detta anvisade anslaget ytterligare i enlighet med propositionen Vårändringsbudget . Inget utfall för AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkreditgivning Det blev inget utfall för anslaget 2:7 AB Svensk Exportkredits statsstödda exportkredit- givning. anvisade anslaget för ersättning till AB för eventuellt underskott inom ramen för systemet med statsstödda exportkrediter till fast ränta, det s.k. CIRR-systemet (Commercial Interest Reference Rate). Då det inte fanns behov av att använda anslaget minskade anvisade medel med i enlighet med propositionen Vårändringsbudget . Högre utgifter för turistfrämjande jämfört med statens budget och föregående år Utfallet för anslaget 1:7 Turistfrämjande blev , vilket är (8,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utfallet (8,) högre. Det högre utfallet avser en ökning av statens aktieägartillskott till V.S. för att bolaget ska kunna ställa om sin verksamhet och fullgöra sitt uppdrag, bl.a. genom att koncentrera verksamheten mer till och ställa om till ett mer digitalt arbetssätt. beslutade därför att anvisa anslaget ytterligare i enlighet med propositionen Höständringsbudget . Högre utgifter för deltagande i partnerskapsprogram jämfört med Utfallet för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling blev (4,) högre än 2018. Det beror bl.a. på högre utgifter för svenskt deltagande i partnerskapsprogram inom ramen för det europeiska forsknings- och innovationssamarbetet. Partnerskapsprogram är satsningar där Europeiska kommissionen och nationella myndigheter gemensamt finansierar program som ger stöd till samarbetsprojekt mellan europeiska parter. Lägre utgifter för näringslivsutveckling jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling blev (19,) lägre än 2018. Det lägre utfallet förklaras framför allt av ett kapitaltillskott till Norrlandsfonden som utbetalades engångsvis 2018. Lägre utgifter för kapitalinsatser i statliga ägda företag jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:17 Kapitalinsatser i statliga ägda företag blev (62,) lägre än 2018. Utfallet uppgick till avseende kapitaltillskott till () för att bolaget ska kunna utföra sitt av beslutade samhällsuppdrag. Utfallet var och avsåg ett kapitaltillskott till . Tabell 2.109 UO 24 Beställningsbemyndiganden Verket för innovationssystem: Forskning och Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.110 UO 24 Utlåning AB Svensk Exportkredits lån i för systemet med 2007/08:1, bet. 2007/08:FiU11, rskr. 2007/08:24. Tabell 2.111 UO 24 Garantier Grundfondsförbindelse Fonden för den mindre skeppsfarten2 Pensionsgaranti (endast efterborgen), Sveaskog AB3 Pensionsgaranti (endast efterborgen), AB3 Pensionsgaranti (inkl. efterborgen), (f.d. Postgirot)3 Pensionsgaranti (endast efterborgen), Svenska Skogsplantor3 Pensionsgaranti SP Tekniska Forskningsinstitut3 Pensionsgaranti (endast efterborgen), Teracom3 Pensionsgaranti Svensk Maskinprovning AB3 1Lagen (1980:1097) om svenska . 2003/04:128, bet. 2003/04:FiU21, rskr. 2003/04:273. 3I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, bet. 1991/92:FiU31, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. I årsredovisningen saknas uppgifter om ersättningar till ledande befattningshavare samt uppdrag i enlighet med 7 kap. 2 § förordningen om årsredovisning och budgetunderlag (2000:605). RiR 2019:3 Regionala exportcentrum – en del av exportstrategi har granskat regeringens och inrättande av regionala exportcentrum. Regeringen har i skrivelsen om regionala exportcentrum (skr. 2018/19:135) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:NU5, rskr. 2019/20:22). RiR 2019:7 Jämställdhet i låneverksamhet – otydlig styrning och återrapportering har granskat om regeringens och AB:s () arbete med uppdrag om kvinnors företagande bidrar till att uppfylla det jämställdhetspolitiska delmålet om ekonomisk jämställdhet. Regeringen har i skrivelsen om jämställdhet i låneverksamhet (skr. 2018/19:123) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har tillkännagett som sin mening att regeringen bör vidta åtgärder för att säkerställa en mer detaljerad redovisning från av hur verksamheten når kvinnor (bet. 2019/20:NU6, rskr. 2019/20:23). RiR 2019:26 tillsyn – förutsättningar för effektivt resursutnyttjande har granskat förmåga till effektivt resursutnyttjande i myndighetens tillsynsverksamhet. Regeringen har i skrivelsen om tillsyn (skr. 2019/20:76) redovisat de uppföljningar som görs löpande och som avses göras med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.25Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Tabell 2.112 UO 25 Anslag -3,3 Stöd med anledning av Bidrag för arbete mot Utgiftsområdet omfattar generella bidrag till kommuner och landsting. Dessa utgör ca hälften av statens bidrag till sektorn. Resterande bidrag från staten till kommunerna är riktade till viss verksamhet och redovisas under andra utgiftsområden (se bilaga 5). Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (7,). Kompensation till kommuner och landsting för sänkt skatt för pensionärer Medel från anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning fördelas enligt systemet för kommunalekonomisk utjämning. Systemet finansieras i huvudsak med statliga medel, men också med avgifter från vissa kommuner och landsting (regioner ). Utjämningssystemet regleras i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning och förordningen (2004:881) om kommunalekonomisk utjämning. Systemets syfte är att ge kommuner och landsting likvärdiga ekonomiska förutsättningar. Utgifterna för anslaget uppgick till , vilket är högre än 2018. Totalt uppgick bidragen till kommunerna till , vilket är en ökning med (11,). Bidragen till landstingen uppgick till , en ökning med (8,). För att kompensera kommunerna och landstingen för det intäktsbortfall som förslaget om förhöjt grundavdrag för pensionärer medför tillfördes anslaget 1:1 Kommunal- ekonomisk utjämning 2019. Kommunerna fick och landstingen . Anslaget tillfördes även i form av ökade resurser till kommuner. Dessutom tillfördes till kommuner och landsting till följd av en stegvis överföring av medel från anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen som aviserades i budgetpropositionen . Anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader används för att jämna ut kostnaderna mellan kommuner för verksamhet de utför enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Bidraget finansieras med en utjämningsavgift för kommuner, som redovisas på budgetens inkomstsida (inkomsttitel Utjämningsavgift för LSS-kostnader). Anslag till följd av flyktingsituationen Anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen uppfördes i statens budget 2017. Kommunerna har fått och landstingen i stöd . Medlen har till största delen fördelats efter kommunernas mottagande av flyktingar och resterande del efter befolkning. Utfallet för anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen minskade med (28,). Minskningen beror på en stegvis överföring av medel till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. RiR 2019:29 Det kommunala utjämningssystemet – behov av mer utjämning och bättre förvaltning har granskat systemet för kommunalekonomisk utjämning för kommuner i syfte att analysera om systemet är utformat så att kommunerna kan ge kommuninvånarna en i huvudsak likvärdig service utan större skillnader i skattesatser. Regeringen har i skrivelsen om det kommunala utjämningssystemet (skr. 2019/20:77) redovisat bedömningar av de iakttagelser och de rekommendationer har redovisat. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.26Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Tabell 2.113 UO 26 Anslag -11,5 -67,3 -11,9 Utgiftsområdet omfattar främst räntor på statsskulden, men också provisionsutgifter i samband med upplåning och skuldförvaltning. I utgiftsområdet ingår även ett särskilt anslag för oförutsedda utgifter. Utgifterna inom utgiftsområdet omfattas inte av utgiftstaket för staten. Regeringen får enligt 3 kap. 9 § budgetlagen (2011:203) besluta att anslag för räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och är därmed (11,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna blev (63,) högre än 2018. Utgifterna för statsskuldsräntor påverkas främst av statsskuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. De påverkas också av tekniska faktorer till följd av Riksgälds- kontorets upplånings- och skuldförvaltningsteknik. Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden belastas enligt utgiftsmässiga principer. Därmed påverkas anslaget av realiserade valutakursdifferenser, men inte orealiserade. Redovisningen är ett netto av inkomster och utgifter i upplåningsverksamhet. Anslaget påverkas inte av myndighetens nettoutlåning eftersom anslaget nettoredovisas. Högre ränteutgifter som beror på att statsskulden ökar till följd av större nettoutlåning motsvaras av en lika stor ökning av ränteinkomsterna. Inkomsterna redovisas under posten Räntor på in- och utlåning. Ränteutgifterna blev lägre än budgeterat Utfallet för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev , vilket är (11,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror i första hand på högre inkomster från överkurser vid emission än beräknat. Tabell 2.114 Räntor på statsskulden –2019, fördelning på anslagets komponenter Räntor på lån i svenska kronor Räntor på lån i utländsk valuta1 Över- (-)/underkurser (+) vid emission Räntor på in- och utlåning1 Valutakursförluster (+)/-vinster (-) Kursförluster (+)/-vinster (-) 1Räntor på lån till och på lån till andra länder (2019) är bruttoredovisade, till skillnad från i statens budget och i årsredovisning. Inkomster av överkurser vid emission beräknades uppgå till i statens budget . Utfallet för överkurser blev , dvs. en skillnad på . När emitterar en obligation med en kupongränta som är högre än marknadsräntan uppstår en överkurs, vilket innebär att får den diskonterade mellanskillnaden mellan marknadsräntan och kupongräntan av köparen. När emitterar obligationer med överkurs betraktas det som en ränteinkomst. I statens budget beräknades kursförlusterna uppgå till , netto. Utfallet blev en nettoförlust om , vilket är en skillnad på mot beräknat belopp. Kursförluster uppstår vid förtidsinlösen av lån som har en högre kupongränta än marknadsräntan vid återköpstillfället. Kursvinster uppstår vid motsatt förhållande. I statens budget beräknades valutakursförluster på , netto. Utfallet blev en nettoförlust om , vilket är högre än budgeterat belopp. Vid lösen eller omsättning av lån i utländsk valuta realiseras valutakursförluster eller valutakursvinster beroende på hur valutakursen utvecklats sedan lånet tecknades. Om kronan stärkts sedan lånet togs uppstår en valutavinst, och vice versa. Räntor på lån i svenska kronor beräknades i statens budget till för . Utfallet blev , vilket är högre än beräknat. Tabell 2.38 visar att genomsnittsräntorna för både sexmånaders statsskuldväxlar och femåriga statsobligationer 2019 blev lägre än vad som antogs i statens budget 2019. Vidare framgår att kronkursen gentemot euro, dollar och KIX-index blev svagare än vad som ursprungligen beräknades. Räntor och valutakurser –2019 årsgenomsnitt -0,23 -0,06 -0,36 Ränta 6 mån % -0,31 -0,64 -0,70 -0,68 -0,05 -0,42 1Växelkurs, kronindex KIX. Inget utfall för oförutsedda utgifter Det blev inget utfall för anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter. anvisade anslaget i statens budget.