prop · H70373 · 2020-02-07 00:00:00 — anser dock att variationen som uppvisats mellan kontoren inte helt kan förklaras av skillnader i näringsstruktur och sammansättning av de arbetssökande. Exempelvis kan det övervägas om utbildningen bör bli obligatorisk, men anpassad efter den arbetssökandes erfarenhet av egenföretagande i . En variant kan vara att utforma en snabbkurs och en ordinarie kurs som riktar sig till sökande med olika lång erfarenhet av egenföretagande. Detta görs redan på vissa enstaka lokalkontor. är medveten om att obligatoriska utbildningsinslag kan medföra viss dödviktskostnad om individer som inte behöver utbildningen tvingas gå. Kostnaden kan dock minskas med en mer flexibel utformning. I denna rapport kan vi inte slå fast om nyttan av en mer flexibel obligatorisk utbildning överväger kostnaderna (som uppgår till per deltagare). Arbetsförmedlingen bör därför utreda hur utformningen av utbildningen kan bli mer ändamålsenlig. Den varierande användningen av utbildningen på de olika lokalkontoren borde ge tillräckliga förutsättningar för att utvärdera frågan. Dessutom har det uppkommit ofrivilliga lokala stopp i användandet av utbildning på grund av upphandlingsfrågor, vilket ytterligare ökar möjligheten för en trovärdig utvärderingsdesign. Risker med egenföretagande borde understrykas mer Det framgår tydligt i handläggarstödet att arbetsförmedlaren ska informera om riskerna med eget företag, särskilt om det personliga betalningsansvaret 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N som åligger enskilda näringsidkare och handelsbolag. Utifrån de resultat som återges i kapitel 4, anser att Arbetsförmedlingen bör jobba mer med att informera om riskerna för låga inkomster under en relativt lång uppstartsfas. Arbetsförmedlingen bör även i än högre grad understryka riskerna med företagsformer där betalningsansvaret är personligt. Uppföljning kan skapa förutsättningar för bättre bedömningar Bedömningen av vilka som kan gynnas av SNV och vilka som riskerar att få oönskat låga inkomstflöden och eventuellt hamna i överskuldsättning är erkänt svårt. Men det går att förbättra nuvarande rutiner hos Af för att minska dessa risker. Uppföljning av SNV-deltagare som ger en återkoppling till SNV- samordnarna bygger gradvis upp deras kunskap om vad som fungerar. Samordnarna kan då bättre anpassa förberedelserna för olika sökande styra vilka sökande som kan behöva mer stöd avgöra vilka typer av affärsidéer eller personer som inte bör ta del av stödet då risken för oönskade negativa effekter är för hög tydliggöra riskerna med eget företag till framtida potentiella deltagare. Mer specialisering underlättar gradvis lärande och kunskapsspridning För att kunskap gradvis ska kunna byggas upp i verksamheten underlättar det om varje lokalkontor eller utvidgat lokalområde har en eller flera SNV-samordnare. Detta finns redan på många av de kontor har intervjuat men det gäller inte alla kontor och områden. Lokala SNV-samordnare är dessutom inte ett centralt initiativ, utan har uppstått spontant i organisationen då enskilda engagerade arbetsförmedlare har sett ett behov och föreslagit tjänsten för sin lokala ledning. Med SNV-samordnare som täcker Arbetsförmedlingens alla lokalkontor finns dessutom förutsättningen för att skapa ett nätverk av SNV- samordnare där kunskaps- och erfarenhetsutbyte effektivt kan ske. bedömer att nätverkande mellan SNV-samordnare kan vara en god idé för kunskapsspridning, lärande av goda exempel och benchmarking. Detta skulle också i förlängningen kunna leda till en ökad likvärdighet i hur R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Abadie, A. och Imbens, G. W., ”Bias-Corrected Matching Estimators for Average Treatment Effects”, , 29(1), 1–11, 2011. Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadspolitiska program, Årsrapport , Arbetsförmedlingen, 2004. Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering – Arbetsmarknadspolitiska program, Årsrapport , Arbetsförmedlingen, 2012. Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering – Arbetsmarknadspolitiska program, Årsrapport , Arbetsförmedlingen, 2017. Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering – Arbetsmarknadspolitiska program, Årsrapport , Arbetsförmedlingen, 2019. Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsrapport, 2016. Arbetsförmedlingen, Handläggarstöd v4.0 – Stöd till start av näringsverksamhet, Dnr Af-2018/00040183, Arbetsförmedlingen, 2019. Arbetsförmedlingen, Prognos för utbetalningar – Tabellbilaga till prognosen, Arbetsförmedlingen, 2019. Baumgartner, H. och Caliendo, M., ”Turning Unemployment into Self- Employment: Effectiveness of Two Start-Up Programmes”, Bulletin of Economics and Statistics, vol. 70, nr 3, 2008. Behrenz, L., Delander, L. och , J., ”Is Starting a Business a Sustainable of Unemployment? Treatment Effects of the Swedish Start-Up Subsidy”, , vol. 37, nr 4, 2016. Benz, M. och , B., ”Being Independent Is a Great Thing: Subjective Evaluations of Self-Employment and Hierarchy”, Economica, vol. 75, nr 298, 2008. Biewen, M., Fitzenberger, B., Osikominu, A. och , M., ”The Effectiveness of Public-Sponsored Training Revisited: The Importance of Data and Methodological Choices”, , vol. 32, nr 4, 2014. Cahuc, P. och Zylberberg, A., Labor economics, , : , 2004. Caliendo, M., ”Start-Up Subsidies in East : Finally, a Policy That Works?” , vol. 30, nr 7, 2009. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T Caliendo, M., Hogenacker, J., Künn, S. och Wiessner, F., ”Subsidized Start-Ups Out of Unemployment: A Comparison to Regular Business Start-Ups”, Small Business Economics, vol. 45, nr 1, 2015. Caliendo, M. och Kopeinig, S., ”Some Practical Guidance for the Implementation of Propensity Score Matching”, , vol. 22, nr 1, 2008. Caliendo, M. och Kritikos, A., ”Start-Ups by the Unemployed: Characteristics, Survival and Direct Employment Effects”, Small Business Economics, vol. 35, nr 1, 2010. Caliendo, M. och Künn, S., ”Start-Up Subsidies for the Unemployed: Long-Term Evidence and Effect Heterogeneity”, , vol. nr 3–4, 2011. Caliendo, M. och Künn, S., ”Getting into the Labor Market: The Effects of Start-Up Subsidies for Unemployed Females”, , vol. 28, nr 4, 2015. Caliendo, M., Künn, S. och Weissenberger, M., ”Personality Traits and the Evaluation of Start-Up Subsidies”, , vol. 86, 2016. Caliendo, M., Mahlstedt, R. och Mitnik, O., ”Unobservable, but unimportant? The relevance of usually unobserved variables for the evaluation of labor market policies”, Labour Economics, vol. 46, 2017. Caliendo, M. och Tübbicke, S., ”New evidence on long-term effects of start-up subsidies: matching estimates and their robustness”, Empirical Economics, 2019. , och , K., ”The Relative Efficiency of Labor Market Programs: Swedish Experience from the 1990s”, Labour Economics, vol. 11, nr 3, 2004. Colombier, N. och Masclet, D., ”Intergenerational Correlation in : Some Further Evidence from ”, Small Business Economics, vol. 30, nr 4, 2008. Cueto, B. och , J., ”An Analysis of Self-Employment Subsidies with Duration Models”, Applied Economics, vol. 38, nr 1, 2006. Duhautois, R., Redor, D. och Desiage, L., ”Long Term Effect of Public Subsidies on Start-up Survival and Economic Performance: An Empirical Study with ”, Revue d’économie Industrielle, vol. 149, 2015. Dvouletý, O. och Lukeš, M., ”Review of Empirical Studies on Self- Employment out of Unemployment: Do Self-Employment Policies Make a Positive Impact?”, , vol. 14, nr 3, 2016. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , och , H., ”Attributes Influencing Self-Employment Propensity in and Rural ”, , vol. 50, nr 2, 2013. , P. och , B., ”Tax evasion and self-employment in a high-tax country: evidence from ”, Applied Economics, vol. 41, nr 19, 2009. , R., , , , A. och , O., Ungdomars och invandrades inträde på arbetsmarknaden –2003, rapport 18, utvärdering (IFAU), 2007. Falkenhall, B., , M. och , J., Utvärdering av de näringspolitiska effekterna av stöd till start av näringsverksamhet, rapport 3, (), 2003. , P. och , P., ”Dynamic Treatment Assignment”, Statistics, vol. 26, nr 4, 2008. , M., ”Finite-Sample Properties of Propensity-Score Matching and Weighting Estimators”, Review of Economics and Statistics, vol. 86, nr 1, 2004. , M., ”Matching estimators and optimal bandwidth choice”, Statistics and Computing, vol. 15, nr 3, 2005. Gartell, M., , C. och , P., Programeffekter 1996–2010, Working paper 2013:1, Arbetsförmedlingen, 2013. Heckman, J., Ichimura, H. och , P., ”Matching as an Econometric Evaluation Estimator”, Review of Economic Studies, vol. 65, nr 2, 1998. Huber, M., Lechner, M. och Wunsch, C., ”The Performance of Estimators Based on the Propensity Score”, , vol. 175, nr 1, 2013. Imbens, G., ”Matching Methods in Practice: Three Examples.”, , nr 8049, , 2014. Inspektionen för socialförsäkringen, Sjukfrånvaro och vård av barn bland företagare, rapport 8, Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), 2012. , B., Why Propensity Scores Should Be Used for Matching, Presenterad vid Meeting, , . Kronofogden, Alla vill göra rätt för sig – Överskuldsättningens orsaker och konsekvenser, Kronofogden, 2008. Lechner, M. och Wiehler, S., ”Kids or Courses? Gender Differences in the Effects of Labor Market Policies”, , vol. nr 3, 2011. Lechner, M. och Wunsch, C., ”Sensitivity of matching-based program evaluations to the availability of control variables”, Labour Economics, vol. 21, 2013. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T , M., Sol, J. och , M., ”Why Do Entrepreneurial Parents ?”, , vol. 33, nr 2, 2015. Meager, N., , P. och Cowling, M., ”An Evaluation of Business Start-Up Support for ”, , vol. 186, 2003. , J. och Delander, L., ”Gender differences in labour market policy: The Swedish self‐employment programme”, Equality, Diversity and Inclusion: 30, nr 4, 2011. , G., ”Are Business Start-Up Subsidies Effective for the Unemployed: Evaluation of Enterprise Allowance”, Working paper, , 2006. , och , F., ”Business start-ups by the unemployed — an econometric analysis based on firm data”, Labour Economics, vol. 7, nr 5, 2000. , Stöd till start av näringsverksamhet – Ett framgångsrikt program, rapport 24, , 2008. , Etablering genom företagande, rapport 26, , 2012. , Överskuldsättning – hur fungerar samhällets stöd och insatser?, rapport 14, , 2015. Rodríguez‐Planas, N., ”Channels through which Business Assistance Programmes Work”, Bulletin of Economics and Statistics, vol. 72, nr 4, 2010. , N. och Benus, J., ”Evaluating Labor Market Programs in ”, Empirical Economics, vol. 38, nr 1, 2010. , P. och , D., ”The central role of the propensity score in observational studies for causal effects”, Biometrika, vol. 70, nr 1, 1983. , Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS), Avdelningen för ekonomisk statistik, Företags- och registerbaserad sysselsättningsstatistik, SCB, 2016. , ”Förvärvsarbetande – ett sysselsättningsbegrepp”, amne/arbetsmarknad/sysselsattning-forvarvsarbete-och- arbetstider/registerbaserad-arbetsmarknadsstatistik- rams/produktrelaterat/Fordjupad-information/forvarvsarbetande--ett- sysselsattningsbegrepp/, hämtad . Sianesi, B., ”An Evaluation of the Labor Market Programs in the 1990s”, Review of Economics and Statistics, vol. 86, nr 1, 2004. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Svartköp och svartjobb i – Del 1 Undersökningsresultat, rapport 4, , 2006. Statskontoret, Nytt stöd till egenföretagare? – En analys av stöd till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, rapport 6, Statskontoret, 2010. , J., Långsiktiga effekter av arbetsmarknadsutbildning, rapport 17, (), 2017. , J. och Nivorozhkin, A., ”Start Me Up: The Effectiveness of a Self- Employment Programme for Needy Unemployed People in ”, , vol. 25, nr 4, 2012. , J., Nivorozhkin, A. och , S., ”You can go your own way! The long‐ term effectiveness of a self‐employment programme for welfare recipients in ”, , vol. 25, nr 2, 2016. , , , A. och Liljeberg, L., Flykting- och anhöriginvandrades etablering på den svenska arbetsmarknaden, rapport 15, utvärdering (IFAU), 2017. SOU 2013:78, Överskuldsättning i kreditsamhället? SOU 2013:72, Ut ur skuldfällan. 2016/17:AU2, rskr. 2016/17:128. 2014/15:AU5 s. 15, rskr. 2014/15:142. 2010/11:AU2 s. 28, rskr. 2010/11:126. 2010/11:CU9, rskr. 2010/11:208. Förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Förordningen (2007:816) om ändring i förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Förordningen (2017:819) om ersättning för deltagande i arbetsmarknadspolitiska program. Lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T 2011/12:1 utgiftsområde 14, avsnitt 3.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88, Budgetproposition . 2015/16:1 utgiftsområde 14, avsnitt 3.5, bet. 2015/16:AU2, rskr. 2015/16:97, Budgetproposition . 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Data, metod och robusthet I denna del beskrivs data från Kronofogden samt den analys som ligger till grund för indikatorn för överskuldsättning. Sannolikheten att avregistreras från Kronofogdens verkställighetsregister är relativt hög i direkt anslutning till registreringstillfället, men faller kraftigt fram efter registreringen hos Kronofogden (figur 11). När data delas upp på orsaker till avregistreringen (höger diagram i figur 11) framkommer att det är gäldenärerna som helt enkelt betalar sin skuld som driver utvecklingen. en gäldenär varit skuldsatt i över är det betydligt lägre sannolikhet att dessa lyckas reglera sin skuld. Det är denna grupp, som bevisligen har svårt att betala sin skuld, som vi definierar som överskuldsatta. Figur 11 Hazardfunktionen h(t) över sannolikheten att avregistreras (diagrammen är trunkerade vid för tydligare visualisering) 1000 1500 2000 2500 Beslut om inledande skuldsanering Sista aktiva skuld avregistrerad Anm.: Hazardfunktionen h(t) indikerar den omedelbara risken för att en händelse ska inträffa t, förutsatt att personen har överlevt fram till dess. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T På grund av de gallringsregler Kronofogden följer kan endast följande personer observeras: minst ett aktivt mål, eller minst ett inaktivt mål som blivit avregistrerat (exempelvis fullbetalt av gäldenären) men som ännu inte blivit gallrat, det vill säga enskilda mål104 som inte avregistrerats tidigare än 2017 och allmänna mål105 som inte avregistrerats tidigare än 2016. Uppgifterna från Kronofogden gäller ärenden som uppkommit mellan och och som inte har gallrats. Data är således både vänster- och högercensurerad, dessutom är vi endast intresserade av registreringar hos Kronofogden som påbörjades för programdeltagande. Därför konstrueras indikatorn för överskuldsättning enligt följande: (i) Endast de ärenden som påbörjats t+1 välj ut, (ii) registreringsperioden begränsas före uttagsdatumet . På det sättet vet vi att de ärenden som ännu inte avregistrerats har varit aktiva i minst 1 om registreringstid > Baserat på denna data skapas en indikatorv riabel: 0 om registreringstid ≤ NULL om målet avregistrerades Det senare villkoret innebär med andra ord att vi inte fångar de skuldärenden som uppkom och avregistrerades om inte individen hade andra aktiva ärenden (ovanligt i vårt urval). Indikatorn underskattar således den obetingade sannolikheten att hamna i överskuldsättning. Men det finns ingen anledning att tro att den relativa skillnaden mellan den betingade och obetingade risken för överskuldsättning skiljer sig mellan deltagar- och jämförelsegrupp. påbörjade 39 486 personer programmet SNV. När personer som startade aktiebolag exkluderas återstår 34 633. Åldersbegränsningen 20 till innebär att ytterligare 85 personer faller bort. Slutligen minskar analysgruppen med 3 883 till 30 665 pga. saknade uppgifter för olika variabler. I tabell 2 redovisas beskrivande statistik på ett urval av de variabler som använts i matchningen för programdeltagare och potentiella jämförelsepersoner. Utöver dessa variabler har matchningen även utförts på följande kategorivariabler: Län (21), a-kassatillhörighet (grupperat på 7 kategorier), senaste yrke (11 kategorier) och senaste yrkesbaserade socioekonomiska grupptillhörighet (11 kategorier). Exakt matchning har även gjorts på inskrivningsår och månad. 104Skulder till enskilda personer och företag, till exempel kontokortsskulder, banklån och hyresskulder. 105Skulder till stat och kommun, till exempel skatter, böter, studiemedel osv. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 2 Beskrivande statistik på variabler i matchningsfunktionen Bakgrundsvariabler (i % om inget annat anges) Far, egenföretagare t˗1 Mor, egenföretagare t˗1 Funktionsnedsättning, nedsatt arbetsförmåga ˗7 *** ˗14 *** ˗1 *** ˗5 *** ˗1 *** ˗2 *** ˗2 *** ˗1 *** ˗9 *** ˗8 *** Eftergymnasial, kortare än 2 år Eftergymnasial, eller längre Minst ett barn 0–3 år Minst ett barn 4–6 år Förvärvsinkomst t˗4 (tkr) Förvärvsinkomst t˗3 (tkr) Förvärvsinkomst t˗2 (tkr) R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T Bakgrundsvariabler (i % om inget annat anges) Förvärvsinkomst t˗1 (tkr) Kapitalinkomst för t˗3, t˗2 och t˗1 (tkr) Kapitalinkomst för t˗2 och t˗1 (tkr) ˗11 *** ˗2 *** ˗12 *** ˗10 *** ˗11 *** Väntetid (kalenderdagar) ˗29 *** ˗1 *** ˗3 *** ˗8 *** Antal tidigare arbetslöshetsperioder () ˗0,7 *** Antal tidigare arbetsmarknadsprogram () ˗0,2 *** Kumulativt antal dagar i arbetslöshet () Inkomstandel från förvärvsinkomst t˗2 Inkomstandel från utanför arbetskraften t˗2 ˗5 *** Inkomstandel från arbetslöshet t˗2 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bakgrundsvariabler (i % om inget annat anges) Inkomstandel från förvärvsinkomst t˗1 Inkomstandel från utanför arbetskraften t˗1 ˗6 *** Inkomstandel från arbetslöshet t˗1 ˗0,2 * ˗2 *** Söker tre yrken eller mer ˗4 *** Har utbildning i något av de sökta yrkena Har erfarenhet i något av de sökta yrkena ˗11 *** Anm.: A = Deltagare i SNV, B = Inskrivna arbetslösa (öppet arbetslösa eller i program med Stjärnorna ***/**/* markerar statistisk signifikans på 1/5/10-procentsnivå beräknade från separata tvåsidiga t-test. � = Standardavvikelse. Balansen innan och efter matchning I tabell 3 redovisas hur balansen mellan deltagar- och jämförelsegruppen förändras av matchningen. Logit-modeller med och utan vikter från matchningen har skattats och det beräknade Pseudo-R2 visar hur mycket förklaringsgrad som fanns i modellerna innan och efter vikterna från matchningen använts (se tabell 3). Minskningen från till visar att matchningen har rensat bort en stor del av den variation som fanns mellan grupperna i kontrollvariablerna. Detta kan jämföras med Caliendo m.fl.106 vars matchningsmodell reducerade Pseudo-R2 från för män och från för kvinnor. Tabell 3 Pseudo-R2 från logit-modeller skattade på SNV med matchningsvariablerna utan och med vikter från matchningen 106Caliendo, Künn och Weissenberger, ”Personality Traits and the Evaluation of Start-Up Subsidies”, 2016. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T I figur 12 illustreras hur balansen förändrades för varje kontrollvariabel istället för med ett enskilt mått som i tabell 3. I stort sett samtliga variabler förbättrades eller förblev oförändrade, men för vissa variabler blev minskningen inte lika stor som för genomsnittet. Därför har även test genomförts där dessa variabler, tillsammans med propensity scoren, fick ingå i en Mahalanobis avståndsfunktion (se avsnittet om resultatens robusthet, s. 73). Resultaten blev betydligt bättre för dessa variabler men på bekostnad av den övriga balansen. De huvudsakliga effekterna som därefter skattades om förblev dock i stort oförändrade. Detta tyder på att de kvarvarande differenserna i figur 12 inte påverkar resultaten. Figur 12 Standardiserade differenser av variabler innan och efter matchning för män och kvinnor -0,3 -0,6 -0,3 -0,6 Diff = Standardiserade differenser av medelvärden. På x-axeln finns 95 variabler sorterade på de standardiserade differenserna, innan matchningen, i fallande ordning. Källa: Egna beräkningar. Figur 13 visar att fördelningen av propensity scores mellan deltagargruppen och jämförelsegruppen är snarlika och att det alltid finns relevanta jämförelseobservationer för alla i deltagargruppen. Detta betyder att villkoret om så kallad common support är uppfyllt. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 13 Fördelning av propensity scores Källa: Egna beräkningar. Mätproblematiken kring inkomster för företagare Effekten på inkomster blir positiv om egenföretagare kraftigt underrapporterar inkomster … Ett problem med att mäta skillnader i inkomster mellan anställda och egenföretagare är att de sistnämnda har större möjlighet att underrapportera inkomster. Dessutom kan varor och tjänster som köpts på företaget i viss mån nyttjas privat. I en studie av och skattas denna potentiella underrapportering i förhållande till företagares konsumtionsutrymme genom att mäta skillnaden i matkonsumtion för en given inkomstnivå kontrollerat för övriga faktorer. Ett av resultaten från studien är att egenföretagarinkomsten måste skalas upp med 1,35 för att motsvara matkonsumtionen för en likvärdig anställd.108 I figur 14 har därför modellerna för faktorinkomst skattats om på data där alla 107Engström och , ”Tax evasion and self-employment in a high-tax country: evidence from ”, 2009. 108Om denna faktor är applicerbar för vår analysgrupp är dock omöjligt att veta. Notera att faktorn 1,35 är produkten av andelen företag som ägnar sig åt detta och graden av undandragande. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T observationers överskott av näringsverksamhet har multiplicerats med 1,35.109 Skillnaderna mellan de två diagrammen i figur 14 visar tydligt att tolkningen av effekten på inkomster bör göras med försiktighet. Det är med andra ord möjligt att även om den registrerade inkomsten från egenföretagande blir lägre än för de som väljer något annat än SNV på Arbetsförmedlingen, kan nyttan i termer av konsumtionsutrymme från företagarinkomsten ändå vara positiv. Figur 14 Effekt på faktorinkomst med och utan justering Justerad, Faktorinkomst () -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Anm.: Faktorinkomst: Förvärvsinkomster samt kapitalinkomster. Effekten avser att delta i SNV år 0 jämfört med att delta i något annat program eller fortsatt söka arbete som öppet arbetslös. De vertikala strecken är 95-procentiga konfidensintervall beräknade med så kallad bootstrapping med 230 repetitioner klustrade på individnivå. Bandbredden till kernel-funktionen är densamma genom samtliga repetitioner. Källa: Egna beräkningar. … men sysselsättningsresultaten håller betydligt bättre För att undersöka hur känslig IFAU-definitionen är för eventuell underrapportering av företagarinkomster redovisas tre varianter på definitionen: (i)av medianinkomsten istället för , (ii) egenföretagarinkomster multiplicerade med 1,35 samt (iii) medianinkomster beräknas för anställda och egenföretagare separat (fördelat på olika näringsgrenar mellan egenföretagarna).