prop · H70390 · 2020-03-19 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2019/20:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar , med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . ska bli världens mest hållbara och integrerade region.......... Verksamhet under samarbetsministrarna............................ för utbildning och forskning ........................ för hållbar tillväxt ........................................ för miljö och klimat ................................... 3.7Ministerrådet för fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk .................................................. för social- och hälsopolitik......................... för ekonomi- och finanspolitik................... 4 Nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete......................... 5 Nordiskt samarbete inom försvar och krisberedskap ...................... Nordiskt samarbete om samhällets krisberedskap............ Bilateralt nordiskt samarbete .......................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Ett brett och djupt samarbete med våra grannar är viktigt för . De nordiska länderna står inför flera utmaningar som vi kan lösa bättre tillsammans än var och en för sig. Regeringen fortsätter därför att prioritera det nordiska samarbetet. Det återspeglas inte minst i den ambitiösa nya vision som statsministrarna antog för det nordiska samarbetet vid sitt möte i : ska vara världens mest hållbara och integrerade region . En viktig prioritering för regeringen är att göra det lättare att bo, studera, arbeta och driva företag i andra nordiska länder. ska knytas ännu tätare samman genom att gränshinder undanröjs, den fria rörligheten ökar och samarbetet i våra gränsregioner stärks. Som ett led i detta arbete trädde Nordiska ministerrådets nya handlingsplan för mobilitet i kraft . Handlingsplanen lyfter bland annat fram tre stora frågor som särskilt viktiga att lösa: •ömsesidigt erkännande av elektronisk identifiering (e-id) över nordiska gränser, •harmonisering av nordiska byggstandarder, och •ömsesidigt erkännande av yrkeskvalifikationer. I denna skrivelse redogörs för det nordiska regeringssamarbetet , med huvudsakligt fokus på verksamheten i . Först beskrivs verksamheten under de nordiska samarbetsministrarna, som på uppdrag av statsministrarna samordnar arbetet i . Därefter följer redogörelser för viktiga resultat inom de sakområden som faller under övriga elva ministerråds ansvar. Det nordiska utrikes-, försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet, som ligger utanför Nordiska ministerrådets mandat, beskrivs kort. Årets skrivelse innehåller också en något längre beskrivning av nordområdessamarbetet, vilket inkluderar arbetet i och . Slutligen ger skrivelsen en översiktlig bild av bilaterala relationer med de nordiska grannländerna. Samarbetet inom Östersjöstaternas råd faller utanför ramarna för denna skrivelse. ska bli världens mest hållbara Det nordiska samarbetet befinner sig i en kursändring. En ny vision för 2030, antagen av statsministrarna, ska styra verksamheten och budgeten i ”Vår vision 2030: ska bli världens mest hållbara och integrerade region.” Avsikten är att tydligare prioriteringar inom det nordiska samarbetet ska leda till åtgärder som bättre svarar mot gemensamma utmaningar i en föränderlig omvärld och de höga förväntningar nordborna har på Processen med att ta fram en övergripande vision initierades under 2019/20:90 samarbetsministrarna för konstruktiva diskussioner där svenska ståndpunkter fick stort genomslag. Vid sitt möte i konstaterade statsministrarna att nordborna, framförallt de unga, förväntar sig ett ökat fokus på klimatet och att tiden är inne för att leverera konkreta resultat. Vid mötet antog statsministrarna visionen för det nordiska samarbetet och slog fast att särskilt fokus ska läggas på följande strategiska prioriteringar: •Ett grönt – Tillsammans ska vi främja en grön omställning av våra samhällen och arbeta för koldioxidneutralitet och en hållbar cirkulär och biobaserad ekonomi. •Ett konkurrenskraftigt – Tillsammans ska vi främja grön tillväxt i baserad på kunskap, innovation, mobilitet och digital integration. •Ett socialt hållbart – Tillsammans ska vi främja en inkluderande, jämställd och sammanhängande region med gemensamma värderingar och stärkt kulturutbyte och välfärd. Satsningen på de strategiska prioriteringarna sträcker sig . Alla ministerråd och institutioner ska bidra med konkreta insatser för att tillsammans förverkliga visionen. kom synpunkter och idéer in från Nordiska ministerrådets olika sektorer, från parlamentariker i och från dialogmöten med civilsamhälle och näringsliv runt om i . Utifrån dessa synpunkter och idéer, liksom den verksamhet som redan bedrivs, ska handlingsplaner utarbetas under var och en av de strategiska prioriteringarna. Tydliga mål för arbetet är viktigt, och lika viktigt är det att följa upp resultaten. Regeringen sätter stort värde på den nya visionen och kommer att vara drivande för att den ska förverkligas. De nordiska samarbetsministrarna ska rapportera till statsministrarna om hur arbetet fortskrider . är de nordiska regeringarnas officiella samarbetsorgan. arbetar för gemensamma nordiska lösningar inom områden där de nordiska länderna kan uppnå bättre resultat genom att samarbeta än genom att lösa uppgifterna var för sig. tillträdde som ny generalsekreterare för . ledde arbetet inom . isländska ordförandeskapskapsprogrammet har haft tre huvudprioriteringar: unga, hållbar turism och havsmiljön. löpte de ordförandeskapsprojekt som lanserade på enligt plan. Projekten tar sikte på lösningar för vård och omsorg på distans, insatser för att nå socioekonomiskt utsatta unga, klimatsmart mobilitet i städer samt byggande i trä och hållbar design. De nordiska statsministrarna har uppdragit åt samarbetsministrarna () att leda det nordiska regeringssamarbetet inom . ansvarar för övergripande politiska prioriteringar, budgetfördelning och det internationella samarbetet. MR- ansvarar också för några viktiga frågor av tvärgående karaktär: bland annat det nordiska programmet till stöd för genomförande av Agenda 2030, statsministerinitiativet till nordiska lösningar på globala utmaningar, internationell profilering av och barn- och ungdomsfrågor genom Nordiska barn- och ungdomskommittén (Nordbuk). låg fokus på arbetet med Vår vision 2030. MR- möttes fem gånger : i , i , i , i och i . Det sistnämnda mötet ägde rum under den årliga sessionsveckan för det parlamentariska samarbetet inom , där hade ordförandeskapet 2019. tillträdde som nordisk samarbetsminister i . Nordiskt program för genomförande av Agenda 2030 antog ett treårigt program för att stödja genomförandet av Agenda 2030 i med en sammanlagd budget på . Programmet, som har fått namnet Generation 2030, tar sin utgångspunkt i FN:s 17 globala hållbarhetsmål och i Nordiska ministerrådets hållbarhetsstrategi . Det sträcker sig inledningsvis över perioden –2020 och fokuserar på mål 12, hållbar konsumtion och produktion, men även andra mål berörs. Särskild tonvikt läggs vid ungdomar. Under det isländska ordförandeskapet 2019 intensifierades arbetet med ungdomar som förändringsagenter. klimatstrejk inspirerade många ungdomar i , men även runt om i världen. Generation 2030 finansierade en studie om vilka hållbarhetsutmaningar som ungdomar i är särskilt bekymrade över, hur de engagerar sig för att tackla dessa utmaningar, vad som inspirerar dem till handling, vilka hinder de ser samt rekommendationer till förändring. Studien heter Nordic Youth as Sustainable Changemakers: In Transition to Sustainable Consumption and Production. Ett dialogmöte med ungdomar anordnades i för att få inspel till studien och det fortsatta genomförandet av Generation 2030. I samband med FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling i anordnades ett evenemang där studien presenterades. statsminister inledde evenemanget följt av en ungdomspanel. anordnades ett toppmöte för ungdomar i och i inom ramen för Re-Generation 2030. Mötet fokuserade på klimat och hållbar konsumtion. En viktig del av Generation 2030 handlar om att integrera hållbarhet och genomförandet av Agenda 2030 tvärgående inom Nordiska ministerrådets arbete. Detta integrationsarbete gjorde tydligt avtryck i den vision som de nordiska statsministrarna enades om : ”ska bli världens mest hållbara och integrerade region”. Under senare delen av 2019/20:90 2019 fokuserade expertgruppen för hållbar utveckling på operationaliseringen av denna vision. Statsministerinitiativet Nordiska lösningar på globala utmaningar lanserade de nordiska statsministrarna initiativet Nordiska lösningar på globala utmaningar i syfte att sprida existerande nordiska lösningar till andra delar av världen som ett led i genomförandet av Agenda 2030. Initiativet bedrivs i sex underliggande flaggskeppsprojekt: Nordic Sustainable Cities, , , , och The Nordic Gender Effect at Work. anordnades flera aktiviteter inom flaggskeppsprojekten. Inom ramen för The Nordic Gender Effect at Work förmedlades erfarenheter och exempel från jämställdhetspolitiken genom en kunskapsbank med publikationer om föräldraledighet, barnomsorg och föräldravänliga arbetsplatser. anordnades ett seminarium i , med fokus på hur hållbar nordisk energiteknik kan bidra till att lösa omfattande energiproblem. presenterades rapporten to Scale for Cities and Communities, som belyser potentialen i befintliga lågkoldioxidlösningar i nordiska samhällen. Satsningen på avveckling av fossilbränslesubventioner återupptogs också inom ramen för initiativet. En utvärdering av statsministerinitiativet presenterades . Utvärderingen gav gott betyg åt såväl inriktning som genomförande. Bedömningen var att tillfredsställande resultat hade uppnåtts med en relativt låg budget. Utvärderingen visade också att flaggskeppsprojekten haft ett positivt inflytande på de länder och organisationer där aktiviteter genomförts och att de stärkt varumärket . Samarbetsministrarna beslutade att förlänga delar av initiativet med . och avslutades i enlighet med tidigare beslutad strategi. har den uppdaterade strategin –2021 för internationell profilering och positionering av börjat genomföras. Strategin innebär förenklade ansökningsprocesser, tydliggörande av kriterier och ytterligare tematiskt material. Nordiska ministerrådets referensgrupp för profilering tillämpade en ny modell som gör det lättare för nordiska utlandsmyndigheter att ansöka om medel för nordiska samarbetsprojekt. Modellen utgör ett snabbspår för nordiska ambassader utanför , och syftar till att uppmuntra och underlätta samarbete. Projektet lanserades och har redan gett stöd till flera nordiska ambassader. fortsatte öppna utlysningar inom satsningen Traces of North där 17, av sammanlagt 80, ansökningar beviljades medel för nordiska profileringsprojekt. En ny webbplats () utvecklades för att erbjuda en modern plattform för att lyfta tydliga budskap på områden där går i bräschen: innovation, jämställdhet, hållbarhet, tillit och öppenhet. Vid slutet av året introducerades Nordic Talks, ett öppet dialogformat Skr. 2019/20:90 som djupdyker i olika nordiska profileringsfrågor. samarbete med i . I samband med klimattoppmötet i (COP 25) arrangerade en mötesplats på i , Nordic Climate Action Weeks, där allmänheten hade möjlighet att ta del av förhandlingarna i på distans. i hölls också flera evenemang, däribland ett Nordic Talk med flera namnkunniga deltagare. påbörjades också diskussioner om gemensamma nordiska satsningar under i , tillsammans med respektive lands exposekretariat. Dessutom kommer den nordiska designsatsningen Sustainable Chairs att vara en del av den svenska expopaviljongen. Nordiska barn- och ungdomskommittén fortsatte Nordiska barn- och ungdomskommittén (Nordbuk) att genomföra den tvärsektoriella strategin för barn och unga i –2022, med målet att ska vara den bästa platsen i världen för barn och unga. genomfördes en undersökning som visade att , sedan den tvärsektoriella strategin antogs, har fått en ökad medvetenhet om hur barn och unga påverkas av arbetet. genomförde ett betydligt högre integreringsarbete i sina strategiska processer samt inrapporterade väsentligt fler projekt som berör barn och unga. Dessutom ökade antalet projekt där barn och unga var medbeslutande och hade ägandeskap i utformningen. Klimat och hållbar utveckling genomsyrade Nordbuks verksamhet . Det isländska ordförandeskapet höll en konferens om hur ungdomar spelar en ledande roll för en hållbar produktion och konsumtion genom att leva hållbara livsstilar. Nordbuk samarbetade även med sektorn för hållbar utveckling om genomförandet av Nordiska ministerrådets program för Agenda 2030. Nordbuk utsåg även två ungdomsrepresentanter till expertgruppen för hållbar utveckling och stöttade ungdomstoppmötet Re-Generation 2030 på . Vidare arrangerades ett dialogmöte på temat klimat mellan de nordiska statsministrarna och nordiska ungdomsrepresentanter i samband med session i . beviljades totalt 28 projekt stöd inom Nordbuks stödprogram. fördelades till olika nordiska projekt med syfte att stärka barns och ungas egen organisering, eget inflytande och deltagande i politiska processer, att stärka en nordisk identitet bland barn och unga samt till arbetet med Agenda 2030. har det svenska ordförandeskapsprojektet fortsatt att ta fram, sprida och förankra resultat och kunskap om ungas sociala inkludering i . Projektet leds av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. fortsatte sitt arbete i linje med sitt mandat från samarbetsministrarna för perioden –2021 med målsättningen att bidra till att lösa 8–12 gränshinder . bidrog gränshinderrådet till att åtta hinder hanterades: fem blev helt eller delvis lösta och tre avskrevs. Bland annat löstes hinder gällande dokumentationskrav för folkbokföring i och lägre ersättning vid föräldraledighet till följd av studiestöd från ett annat land. Frågan om rätt till tjänstledighet för politiska uppdrag för en person som bor i ett nordiskt land och arbetar i ett annat löstes i och fortsätter att vara ett prioriterat hinder att lösa i övriga länder. började också Nordiska ministerrådets nya handlingsplan för mobilitet att gälla, vilket innebar att tre centrala frågekomplex som prioriterats av gränshinderrådet – godkännande av e-id över nordiska gränser, harmonisering av byggstandarder och erkännande av yrkeskvalifikationer – lyftes till politisk nivå för fortsatt hantering. Handlingsplanen för mobilitet innebär också att stödet till de gränsregionala informationstjänsterna, som är centrala aktörer i arbetet med att identifiera och informera om gränshinder, stärktes . 3.3Ministerrådet för utbildning och forskning antog för utbildning och forskning (MR-U) ett nytt samarbetsprogram för perioden –. Samarbetsprogrammet är styrande för sektorns verksamhet på områdena utbildning, forskning och språk. Målet med det nordiska samarbetet om utbildning och forskning är att även ska vara en ledande region för kunskap och välfärd. På det forskningspolitiska området enades ministrarna om att fasa ut den nordiska finansieringen för fyra samarbetsorgan under MR-U (för teoretisk fysik, Nordisk institutt for sjørett, for Asienstudier och Nordisk vulkanologisk institut). Beslutet innebär att den direkta finansieringen till samarbetsorganen avvecklas gradvis för att medlen ska kunna överföras till Nordforsk, den nordiska institutionen med ansvar för samarbetet inom forskning och forskarutbildning, där de bedöms kunna användas mer flexibelt och ändamålsenligt. påbörjades arbetet med att revidera den nordiska språkdeklarationen, liksom arbetet på insatsområdet ”små språk”. På ministernivå fördes diskussioner om nordiska språk i ljuset av ny teknik och påverkan från engelska. Diskussioner om det framtida nordiska utbildningspolitiska samarbetet, som förts under de norska och svenska ordförandeskapen, togs vidare. Fokus låg bland annat på att stärka lärarnas roll och status i . Beslut fattades också om att tillsammans med arbetslivssektorn medfinansiera samarbetet i det nordisk-baltiska (Programme for the International Assessment of Adult Competencies). Arbetet med (demokrati, inkludering och säkerhet) fortsatte med bland annat en nordisk pilot av Dembra, som är en norsk metod för skolutveckling i demokratifrågor, tryggt skolklimat och aktivt Skr. 2019/20:90 medborgarskap. för kultur (MR-K) fortsatte sitt arbete med att förmedla nordiska värden och ta vara på omvärldens intresse för nordisk konst och kultur. beslutade MR-K om en gemensam nordisk kultursatsning i . har valt att inrikta satsningen på urfolksfrågor, konstnärlig innovation, inkludering och hållbarhet samt att stärka de nordiska relationerna på flera olika platser i . Därutöver beslutade kulturministrarna att stödja satsningen Printemps Nordique vid i . Stöd gavs också till närvaro vid Arctic Arts Summit i , som samlade kulturaktörer i den arktiska regionen. Vid sitt möte i antog de nordiska kulturministrarna en deklaration om kulturarvet som en förutsättning för trygg och fredlig utveckling i världen och betydelsen av att förhindra olaglig handel med kulturföremål. Barn och unga har en central plats i det nordiska kultursamarbetet. beslutades att förlänga kultur- och språkprogrammet , som främjar nordiska möten och samarbete genom kultur och ska bidra till ökad språkförståelse i . Programmet stöder projekt där ungas eget kulturella och konstnärliga skapande och delaktighet står i fokus och bedömdes bidra väl till att nå de uppsatta målen. inleddes det treåriga isländska ordförandeskapsprojektet . Gátt är ett forum som kopplar ihop några av ledande kulturfestivaler. Det syftar till att ge unga konstnärer i regionen möjligheter att bilda nätverk och nå ut med sin konst. Kultursamarbetet ska främja hållbar utveckling och verka för ett jämställt kulturliv. Arbetet mot sexuella trakasserier i kultursektorn fortsatte . En nordisk turné arrangerades med panelsamtal om kultursektorns utmaningar med sexuella trakasserier. Målet var att bidra till större medvetenhet om lagstiftning, kunskapsutbyte och attitydförändring samt att skapa nya nätverk och plattformar för diskussion. Erfarenheterna från arrangemangen förmedlades på en internationell konferens om metoo i . 3.5Ministerrådet för hållbar tillväxt för hållbar tillväxt höll sina årliga ministermöten 27–i . Ministermötena arrangerades i samverkan mellan närings- och innovations-, energisamt regionalministrarna, där mötena för de tre ministerrådskonstellationerna lades i anslutning till varandra och representerades av energi- och digitaliseringsminister . Under det isländska ordförandeskapet i Nordiska ministerrådets sektor för närings- och innovationspolitik låg fokus på hållbar turism och blå tillväxt, dvs. hållbar tillväxt inom verksamheter som utgår från hav och vatten. På ministermötet i fattades bland annat beslut om ett nordiskt datacenter, en nordisk turismplan –2023 och lansering av programmet Nordic Health. Artificiell intelligens och tillgång till data diskuterades också och Nordic Innovation uppdrogs att arbeta vidare med frågan. för näringspolitik hade fyra möten och diskuterade bland annat de isländska ordförandeskapsprojekten inom turism och naturskydd, digitalisering av turistbranschen och lokal mat i turistbranschen samt projektet . Bygg- och bostadsministersamarbetet, som initierades under svenskt ordförandeskap, höll sitt andra möte i . Vid mötet antogs en deklaration för att minska koldioxidutsläppen från boende och byggande samt bidra till att blir en föregångare i utvecklingen av koldioxidsnåla och cirkulära bygglösningar. Vidare diskuterades hur de nordiska länderna kan stärka sitt samarbete för att underlätta byggande av bostäder i glesbygder och främja tillgången till bostäder för ungdomar och marginaliserade grupper. I samband med ministermötet hölls även ett rundabordssamtal tillsammans med den nordiska byggbranschen om lösningar för att möjliggöra byggande av billigare bostäder i . Nordic Innovation är en gemensam nordisk institution med uppdrag att främja entreprenörskap, innovation och konkurrenskraft inom nordiskt företagande. –2021 arbetar Nordic Innovation med tre omfattande tematiska program: Nordic Smart Mobility and Connectivity, Nordic Sustainable Business transformation och Health, Demography and Quality of Life. Arbetet fortskred väl . Det regionalpolitiska arbetets övergripande mål är att bidra till hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft i samtliga nordiska regioner, samt skapa ett effektivt samarbete i gemensamma regionala frågor. fortsatte genomförandet av samarbetsprogrammet inom regionalsektorn för åren 2017–2020 med hjälp av tre arbetsgrupper utifrån huvudtemana Hållbar landsbygdsutveckling, Innovativa och resilienta regioner samt Hållbara städer och stadsutveckling. Arbetsgrupperna arbetar i nära samarbete med Nordregio. Vid ministermötet i antogs den nordatlantiska utvecklingsstrategin Naust. för regionalpolitik hade fyra ordinarie möten där de diskuterade bland annat den nordiska institutionen , Vestnordenfonden och gränskommittéernas arbete. Nordregio forum är en återkommande mötesplats för kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan tjänstemän, politiker och forskare i de nordiska länderna i frågor som rör hållbar regional tillväxt och utveckling. forum ägde rum i med temat innovativa och resilienta regioner. Den gemensamma nordiska elmarknaden, energiforskning, förnybar energi och energieffektivisering är huvudsakliga fokusområden i det fyraåriga samarbetsprogram som styr det nordiska energisamarbetet –2021. Vid det nordiska energiministermötet i beslutade ministrarna om en ny vision för den nordiska elmarknaden: ”ska ha världens mest konkurrenskraftiga, innovativa och konsumentorienterade elmarknad, som bidrar till att nå de ambitiösa nordiska klimatmålen”. anordnades ett andra nordiskt elmarknadsforum för aktörerna på den nordiska elmarknaden. Vid forumet diskuterades olika förslag för fortsatt utveckling av elmarknaden, som kommer att analyseras vidare i de olika arbetsgrupper som bildats inom ramen för forumet. Den samnordiska institutionen fortsatte sitt arbete med att stärka det nordiska energiforskningssamarbetet genom att etablera nya nordiska forskningsprogram i samverkan med andra forskningsfinansiärer. Programmen berör bland annat integrering av hållbar energi i energisystemet, förstärkt koppling mellan de nordiska ländernas energimarknader, energi i transportsektorn samt minskade utsläpp av klimatgaser. Arbetsgruppen för förnybar energi samarbetar fortsatt om EU-direktiv om förnybar energi och om stödsystem till förnybar energi. publicerades en studie om distribuerad förnybar elproduktion och egenproduktion av förnybar energi. Myndighetsarbetsgruppen Nordsyn fortsatte sitt samarbete om marknadskontroll och policyer kring krav på ekodesign och energimärkning. Gruppen initierade projekt om funktions- och kapacitetstest av bland annat värmepumpar samt effektberäkningar av ekodesign och energimärkning samt marknadskontroller. En ny nätverksgrupp för samarbete om koldioxidlagring startades . Gruppens arbete inriktas på kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan länderna. 3.6Ministerrådet för miljö och klimat höll ministerrådet för miljö och klimat (MR-MK) två möten. Vårens möte hölls i . Ministrarna diskuterade bland annat hur de nordiska länderna bäst kan bidra till att utveckla nya globala mål för biologisk mångfald efter 2020 och beslutade att skicka ett gemensamt brev till sekretariatet för konventionen för biologisk mångfald (CBD) om vikten av en hög ambition. Ett gemensamt projekt med för att stärka ungdomars deltagande i det globala biodiversitetsarbetet genomfördes också . Ministrarna antog dessutom en deklaration om behovet av en global överenskommelse för att motverka nedskräpning av plast och mikroplast i haven.