prop · H703114 · 2020-04-14 00:00:00 — De länder exporterar krigsmateriel till eller har beviljat utförseltillstånd till följer indelningen: Höginkomstländer: , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Republiken , , , , , , , , , , , . Övre medelinkomstländer: , , , , , , , , , , , . Lägre medelinkomstländer: , , , , . Sammantaget exporterades krigsmateriel till 58 länder samt Europeiska unionen . I tabell 15 redovisas motsvarande export 2019 per region. Regionuppdelningen följer den uppdelning som görs i EU:s årliga statistikrapport till vilken ISP bidrar med statistiskt underlag. Tabell 15 Andel av den faktiska exporten av krigsmateriel 2019 per region Mindre än 0, Mindre än 0, I tabell 16 redovisas den faktiska exporten 2019 per ML-kategori uppdelat på KS/ÖK. Det bör noteras att ML11, ML13–18 och ML20–22 endast innefattar ÖK. Tabell 16 Värdet av den faktiska exporten av krigsmateriel 2019 per materielkategori 1 395 672 788 1 065 187 520 1 440 102 372 6 854 197 607 1 242 163 166 I tabell 17 redovisas faktisk export av små och lätta vapen samt bärbara luftförsvarssystem (eng. , MANPADS). Uppgifterna ingår i den redovisning som lämnar till FN. Tabell 17 Faktisk export 2019 av små och lätta vapen samt MANPADS enligt definitionen i FN:s vapenregister Finkalibrig ammunition för militärt bruk eller komponenter till sådan ammunition har exporterats till , , , , , , , , , , , , Tunga kulsprutor (12,) Granattillsats för montering på vapen () Rekylfria vapen (granatgevärssystem) Granatgevär har exporterats till , , övningsmateriel, komponenter och ammunition till granatgevär har exporterats till , , , , , , , , , , , , , , , och . Pansarvärnsvapen har exporterats till . övningsvapen och komponenter till pansarvärnsvapen har exporterats till , , , , Granatkastare med kaliber mindre än 75 mm Robotar, reservdelar, övningsmateriel m.m. till MANPADS har exporterats till , , , , , , och . Faktisk export över tid För att på ett bättre sätt kunna identifiera trender och tendenser inom krigsmaterielområdet bör exportstatistiken företrädesvis visas . Enstaka försäljningar och leveranser av större krigsmaterielsystem kan orsaka kraftiga svängningar i statistiken. I tabell 18 redovisas värdet och procentuell förändring från föregående år avseende den faktiska exporten uppdelat på KS/ÖK. Tabell 18 Värdet av den faktiska exporten av krigsmateriel i löpande priser samt årlig procentuell förändring 2015–2019 (mnkr) 3 560 (+9) 4 410 (+24) 6 697 (+52) 4 995 (-25) 2 984 (-40) 4 043 (-14) 6 579 (+63) 4 554 (-30) 6 375 (+40) 13 290 (+108) 7 603 (-4) 10 989 (+45) 11 251 (+2) 11 370 (+1) 16 274 (+43) I figur 1 redovisas värdeutvecklingen över . Notera att definitionen för vad som utgör krigsmateriel utökades och 2012. Figur 1 Värdeutveckling avseende den faktiska exporten av krigsmateriel i löpande priser 1972–2019 (mnkr) I tabell 19 redovisas krigsmaterielexportens andel av totala varuexport . Vid sidan av denna skrivelse redovisas svensk krigsmaterielexport även i den allmänna utrikeshandelsstatistiken vilken grundas på uppgifter till (). SCB använder sig av andra produktkategorier än ISP i sin redovisning och siffrorna är således inte direkt jämförbara med ISP:s statistik. Tabell 19 Krigsmaterielexportens andel av totala varuexport i löpande priser 2015–2019 I tabell 20 redovisas värdet av exporten per mottagarland . Tabell 20 Värdet av den faktiska exporten av krigsmateriel per land 2017–2019 (mnkr) I tabell 21 redovisas värdet av exporten till de 30 största mottagarländerna av svensk krigsmateriel sedan den nuvarande lagen om krigsmateriel trädde ikraft . Värdet av den faktiska exporten av krigsmateriel till de 30 största mottagarländerna i löpande priser 1993–2019 (mnkr) Vid sidan av exporten finns vissa krav på tillstånd och redovisning för ytterligare utlandsverksamhet. Avtal om tillverkningsrätt och samarbete Att ingå avtal som innebär upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt till någon utanför kräver tillstånd enligt lagen om krigsmateriel. Enligt samma lag krävs tillstånd för att ingå samarbetsavtal med någon utanför landet om att gemensamt med denne eller för dennes räkning tillhandahålla tekniskt bistånd till någon i utlandet, utveckla krigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel eller om att gemensamt tillverka krigsmateriel. beviljade ISP 6 tillstånd för svenska företag att ingå avtal som innebar upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätt till någon utanför . Därutöver beviljades 19 tillstånd för svenska myndigheter och svenska företag att ingå samarbetsavtal med någon utanför landet. I tabell 22 redovisas per land antalet beviljade tillstånd att ingå licensavtal respektive samarbetsavtal. Tabell 22 Antal beviljade tillstånd att ingå avtal om licenstillverkning respektive samarbete fördelat på land Den som har fått tillstånd att ingå avtal har skyldighet att lämna uppgifter till ISP om dessa avtals giltighet. redovisade 18 företag och 2 myndigheter sammanlagt 71 avtal om licenstillverkning och 129 avtal om samarbete. I tabell 23 redovisas samtliga giltiga licensavtal respektive samarbetsavtal fördelade på land. Tabell 23 Antal redovisade avtal om licenstillverkning respektive samarbete fördelade på land Den som har ett tillverknings- eller tillhandahållandetillstånd avseende krigsmateriel har skyldighet att lämna uppgift till ISP om sitt ägande i utländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller försäljning av krigsmateriel. redovisade 19 företag ägande i 101 utländska rättssubjekt i sammanlagt 42 länder. I tabell 24 redovisas antalet utländska rättssubjekt fördelade på de länder i vilka de verkar. Tabell 24 Antal redovisade utländska rättssubjekt fördelade på land Militärt inriktad utbildning av utländska medborgare får enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel inte bedrivas inom eller utom landet utan tillstånd av ISP. Förbudet gäller inte utbildning som anordnas av statliga myndigheter eller utbildning som är knuten till försäljning av krigsmateriel för vilken utförseltillstånd erhållits. Tre tillstånd för militärt inriktad utbildning utfärdades . Utbildningarna avsåg deltagare från , , , och . Krigsmateriel som exporterats från är i regel förenad med slutanvändaråtaganden som köparen, genom att underteckna ett slutanvändarintyg, är bunden av. För det fall att en tidigare köpare önskar vidareöverlåta sådan krigsmateriel, krävs ett medgivande från ISP som då kan frigöra köparen från dennes slutanvändaråtaganden. En förutsättning för att en sådan vidareöverlåtelse ska godkännas är att ett slutanvändarintyg från den nya användaren kan uppvisas. I tabell 25 redovisas de tillstånd som utfärdats avseende vidareöverlåtelse av materiel som ursprungligen levererats från . Notera att även vidareöverlåtelse inom landet liksom vidareöverlåtelse tillbaka till kräver tillstånd. Tabell 25 Godkänd vidareöverlåtelse av krigsmateriel fördelat på land och materieltyp Delar till siktessystem för helikopter Delar till ammunition för marinpjäser Svenska myndigheter, svenska företag och den som är bosatt eller stadigvarande vistas i , som avser att tillhandahålla krigsmateriel som finns i utlandet till någon annan i utlandet, måste i det enskilda fallet ha tillstånd från ISP, ett så kallat enskilt tillhandahållandetillstånd. Tillstånd krävs oavsett om krigsmaterielen tillhör sökanden eller någon annan. I tabell 26 redovisas de tillstånd som utfärdats avseende tillhandahållande av krigsmateriel mellan två parter i utlandet. Tabell 26 Beviljade enskilda tillhandahållandetillstånd fördelat på land och materieltyp Delar till militära lastbilar Delar till bepansrade fordon Delar till bepansrade fordon Delar till militära lastbilar Delar till militära lastbilar Delar till militära lastbilar Delar till militära lastbilar Drivmedel för satelliter, delar till För utförsel av civila skjutvapen (jakt- och sportskyttevapen), delar till skjutvapen och ammunition till dessa vapen utanför EU krävs tillstånd från ISP. Prövningen av export av civila skjutvapen till länder utanför EU sker både enligt rådets förordning (EU) nr 258/2012 av om genomförande av artikel 10 i FN:s protokoll om olaglig tillverkning av och handel med eldvapen, delar till eldvapen och ammunition, bifogat till konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet (FN:s protokoll om skjutvapen), och om införande av exporttillstånd, import- och transiteringsåtgärder för skjutvapen, delar till skjutvapen och ammunition – och enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Slätborrade hagelvapen samt delar och ammunition till sådana vapen utgör inte krigsmateriel varför en prövning endast sker enligt den nämnda EU-förordningen. I tabell 27 redovisas antalet ansökningar enligt rådets förordning (EU) nr 258/2012 som inkommit till ISP . Tabell 27 Antal inkomna ansökningar rörande export av civila skjutvapen –2019 I tabell 28 redovisas antalet beviljade tillstånd per land enligt samma förordning. Eftersom en stor del av de tillstånd som utfärdas enligt förordningen avser eget bruk, gåvor och lån, redovisas inga värden i denna tabell. Tabell 28 Antal beviljade tillstånd rörande export av civila skjutvapen –2019 per land Export av produkter med dubbla användningsområden Enligt () utgjorde export av varor till EU-länder av totala export av varor . Detta får antas gälla även för exporten av produkter med dubbla användningsområden. Tillstånd till överföring av produkter med dubbla användningsområden till ett annat EU- land krävs endast i mycket begränsad utsträckning enligt vad som följer av bilaga IV till Rådets förordning (EG) nr 428/2009 av om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (PDA-förordningen). Tabell 1 Antal behandlade ansökningar om överföringstillstånd till annat EU-land 2019 Export med stöd av generellt tillstånd till , , , , , , och Enligt SCB uppgick export av varor till , , , , , , och till sammantaget av totala export av varor . Detta får antas gälla även för exporten av produkter med dubbla användningsområden. För handel med produkter med dubbla användningsområden till de nämnda länderna finns ett, när det gäller antalet produkter mycket omfattande, generellt tillstånd (EU001). För en exportör i som vill exportera produkter med dubbla användningsområden med stöd av det generella tillståndet krävs endast att en engångsanmälan görs i samband med den första användningen av tillståndet. Ett individuellt eller globalt tillstånd till något av de nämnda länderna krävs endast i mycket begränsad omfattning. Antal anmälningar för användning av det generella tillståndet EU001 Anmälningar sedan införandet 2009 Export med stöd av generellt tillstånd till vissa andra länder Enligt SCB uppgick export av varor till övriga länder i världen – dvs. export som inte går till EU-länder, , , , , , , och – till av totala export av varor . Detta får antas gälla även för exporten av produkter med dubbla användningsområden. För handel med produkter med dubbla användningsområden till vissa andra länder i världen finns fem, när det gäller antalet produkter inte särskilt omfattande, generella tillstånd kallade EU002 – EU006. För en exportör i som vill exportera produkter med dubbla användningsområden med stöd av något av de fem generella tillstånden krävs endast att en engångsanmälan görs i samband med den första användningen av tillståndet. För det fall inte något av de fem generella tillstånden EU002–EU006 är tillämpligt krävs för handel med produkter med dubbla användningsområden till länder i övriga världen antingen ett globalt eller ett individuellt exporttillstånd. Tillstånden EU002–EU006 infördes enligt och rådets förordning 1232/2011 av . Det totala antalet anmälningar om användning av de generella tillstånden EU002– EU006 utgår därför . Antal anmälningar för användning av de generella tillstånden Anmälningar sedan införandet 2012 Export med stöd av individuella och globala exporttillstånd I tabell 4 och 5 delas antalet avgjorda ansökningar om exporttillstånd avseende produkter med dubbla användningsområden in i beviljade och avslagna ansökningar om tillstånd. Tabellerna omfattar ansökningar om såväl globala som individuella exporttillstånd. I tabell 4 anges antalet avgjorda ansökningar om exporttillstånd som rör produkter med dubbla användningsområden som förtecknas i bilaga I till PDA-förordningen. I tabellen görs en indelning som anger enligt vilken kontrollregim som produkten i fråga är kontrollerad. Kontrollregimerna är Australiengruppen (AG), Missilteknologikontrollregimen (MTCR), () och Wassenaararrangemanget (WA). Tabell 4 Antal beviljade och avslagna ansökningar om exporttillstånd 2019 rörande produkter med dubbla användningsområden fördelade på kontrollregimer Australiengruppen (AG) Wassenaar-arrangemanget (WA) I tabell 5 redovisas ansökningar om exporttillstånd som rör produkter som omfattas av kontroll genom tillämpning av artikel 4 i PDA-förordningen, den s.k. generalklausulen, även kallad ”catch-all”. Tillämpning av catch-all innebär att produkter som inte förtecknas i bilaga I till PDA-förordningen ska omfattas av tillståndskrav efter beslut i det enskilda fallet av ISP. Beslut om tillståndskrav, catch-all, kan omfatta produkter som helt eller delvis är, eller kan vara, avsedda för biologiska och kemiska vapen samt för kärnvapen eller missiler som är i stånd att bära sådana vapen. Tillståndskravet kan också omfatta produkter som är avsedda för militär slutanvändning i länder som omfattas av ett vapenembargo eller produkter som är, eller kan vara avsedda, att användas som komponenter till krigsmateriel som har exporterats ut ur EU utan tillstånd eller i strid med ett tillstånd. Tabell 5 Antal beviljade och avslagna ansökningar om exporttillstånd 2019 rörande produkter med dubbla användningsområden som omfattas av tillståndskrav enligt artikel 4 (catch-all) i PDA-förordningen Tabell 6 omfattar antalet beviljade och avslagna ansökningar om exporttillstånd enligt rådets förordning 267/2012 om restriktiva åtgärder mot . Jämfört med PDA-förordningen omfattas fler produkter av tillståndskrav enligt rådets förordning 267/2012 om restriktiva åtgärder mot . Av detta skäl redovisas ansökningarna separat i tabell 6. Dessa ansökningar om exporttillstånd ingår således inte i det statistiska underlaget för övriga tabeller. Tabell 6 Antal beviljade och avslagna ansökningar om exporttillstånd 2019 enligt rådets förordning 267/2012 om restriktiva åtgärder mot Tabell 7 omfattar antalet beviljade ansökningar om exporttillstånd fördelat på produktkategorierna 1–9 i bilaga I till PDA-förordningen. Bilaga I omfattar även kategori 0 vilken rör kärnmaterial, anläggningar och utrustning. Ansökningar om exporttillstånd enligt kategori 0 redovisas separat av () till regeringen. Tabell 7 Antal beviljade exporttillstånd 2019 rörande produkter med dubbla användningsområden fördelade på kategori 1–9 i bilaga I till PDA- förordningen samt fördelade på individuella och globala exporttillstånd Kategorier 1–9 i bilaga I Särskilda material och därtill hörande utrustning Kategorier 1–9 i bilaga I De ansökningar om exporttillstånd som utgör det statistiska underlaget i tabellerna 8 och 9 omfattar endast ansökningar till länder som inte ingår i EU eller som inte omfattas av de generella tillstånden EU001–EU006. Tabellerna 8 och 9 omfattar såväl globala som individuella exporttillstånd. Tabell 8 Länder som omfattades av flest antal beviljade exporttillstånd rörande produkter med dubbla användningsområden Tabell 9 Länder som omfattades av flest antal avslag rörande produkter med dubbla användningsområden Individuella och globala exporttillstånd för produkter med dubbla användningsområden med militär slutanvändare Tabell 10 omfattar beviljade ansökningar om exporttillstånd för produkter med dubbla användningsområden med militära slutanvändare. Antalet beviljade ansökningar om exporttillstånd indelas i globala och individuella exporttillstånd. Vidare redovisas slutanvändningsområde och slutanvändarland. Tabell 10 Antal beviljade exporttillstånd rörande produkter med dubbla användningsområden till militära slutanvändare Identifiering av explosiva och kemiska För demonstration och gränsbevakning För marint bruk, för ersättning trafikövervakning, identifiering av explosiva och kemiska sprängämnen För användning i elektroniska system Gränsbevakning, reservdelar, Kustövervakning, för användning i elektroniska system, sensorsystem *Ansökan avser en export till en slutanvändare tillhörande en nation som ingår i NATO Tabell 11 omfattar antalet avslag vid ansökningar om exporttillstånd för produkter med dubbla användningsområden med militära slutanvändare. Antalet avslagna exporttillstånd indelas i ansökningar om globala och individuella exporttillstånd. Vidare redovisas slutanvändningsområde och slutanvändarland. Tabell 11 Antal avslag vid ansökningar om exporttillstånd rörande produkter med dubbla användningsområden till militära slutanvändare Förhandsbesked rörande export av produkter med dubbla användningsområden Antalet avgjorda förfrågningar om förhandsbesked indelas i två huvudkategorier. Den första kategorin rör antalet avgjorda förfrågningar om förhandsbesked avseende produkter kontrollerade enligt bilaga I till PDA-förordningen. Den andra kategorin rör antalet avgjorda förfrågningar om förhandsbesked avseende icke kontrollerade produkter. I tabell 12 redovisas antalet avgjorda förfrågningar om förhandsbesked avseende produkter kontrollerade i bilaga I till PDA-förordningen, fördelade på positivt eller negativt förhandsbesked. Ett positivt förhandsbesked innebär att ISP har lämnat ett positivt icke bindande förhandsbesked om att ett tillstånd torde kunna påräknas vid en prövning av en ansökan om exporttillstånd. Ett negativt förhandsbesked innebär att ISP har lämnat ett negativt icke bindande förhandsbesked om att ett tillstånd inte torde kunna påräknas vid en prövning av en ansökan för exporttillstånd. Slutlig ställning tas alltid i samband med en prövning av en ansökan om exporttillstånd. Tabell 12 Antal positiva respektive negativa förhandsbesked avseende export av produkter kontrollerade i bilaga I till PDA-förordningen I tabell 13 redovisas avgjorda förfrågningar om huruvida exporttillstånd krävs för icke kontrollerade produkter – ”catch-all”. Förfrågningarna indelas i beslutskategorierna beslut om tillståndskrav för export och positivt förhandsbesked, beslut om tillståndskrav för export och negativt förhandsbesked samt beslut om att tillstånd för export inte krävs. Med beslutskategorin beslut om tillståndskrav för export och positivt förhandsbesked avses att ISP har fattat beslut om att de produkter som ingår i förfrågan omfattas av ett tillståndskrav enligt artikel 4 i PDA-förordningen samt att myndigheten har lämnat ett icke bindande förhandsbesked om att tillstånd torde kunna påräknas vid en prövning av en ansökan om exporttillstånd. Med beslutskategorin beslut om tillståndskrav för export och negativt förhandsbesked avses att ISP har fattat beslut om att de produkter som ingår i förfrågan omfattas av ett tillståndskrav enligt artikel 4 i PDA-förordningen samt att myndigheten har lämnat ett icke bindande förhandsbesked om att tillstånd inte torde kunna påräknas vid en prövning av en ansökan om exporttillstånd. Med beslutskategorin beslut om att tillstånd för export inte krävs avses att ISP har fattat beslut om att de produkter som ingår i förfrågan inte omfattas av ett tillståndskrav enligt artikel 4 i PDA-förordningen. Tabell 13 Antal avgjorda förfrågningar 2019 om icke kontrollerade produkter – catch-all Tabell 14 Beviljade exporttillstånd för produkter med dubbla användningsområden (PDA), tillhörande kategori 0 i bilaga 1 till PDA- förordningen, från företag i . (Källa SSM) På det nukleära området är export utanför EU tillståndspliktig. För flertalet produkter krävs även tillstånd för överföring mellan EU-länder. Berörda produkter finns beskrivna i bilaga IV del 2 till PDA-förordningen. Generella tillstånd får inte användas för dessa produkter. beviljades 80 tillstånd för export eller överföring inom EU. 0A001d, 0A001f, 0A001h, 0D001, 0E001 0A001f, 0A001h, 0E001 0A001f), 0A001h), 0C002, 0D001, 0E001 0A001f, 0D001, 0E001 0A001f, 0A001h, 0D001, 0E001 0A001d, 0A001f, 0A001h, 0C001, 0C002, * varav ett eller flera inom ramen för ett tillstånd med flera mottagarländer Medlemskap i multilaterala exportkontrollregimer (Rep.) Viktiga tendenser inom svensk och internationell exportkontroll Allmänt om den svenska och internationella exportkontrollens syfte och dess tendens Det huvudsakliga och övergripande syftet med exportkontrollen uttrycks ofta som att ett land som kontrollerar export inte vill att en produkt eller en teknik av ett visst slag ska spridas till oönskade mottagare. En oönskad mottagare kan avse såväl ett slutanvändarland som t.ex. en terroristorganisation. Förenklat finns det enligt , , bedömning två huvudsakliga skäl till varför ett land som tillverkar och exporterar krigsmateriel eller produkter med dubbla användningsområden (PDA) inte önskar att materielen eller produkterna sprids till oönskade mottagare, nämligen ett hot mot det exporterande landets, eller allierade eller närstående länders, säkerhet eller att det strider mot principerna och målen för det exporterande landets utrikespolitik. Exportkontrollens tendens – upprustningen i världen och försvarsindustrins samt PDA-industrins internationalisering ställer höga krav på exportkontrollen har världen kraftigt rustat upp sina väpnade styrkor och enligt vissa bedömare nådde världens totala militära utgifter den högsta nivån . Enligt ISP finns det anledning att anta att den tendensen har fortsatt . Den allmänna upprustningen av militära styrkor i världen och återkomsten av det ”stora strategiska spelet” mellan stormakterna gör att tendensen är tydlig att exportkontrollens betydelse internationellt sett ökar. Stormakterna vill förhindra andra stormakter eller andra länder från att uppnå samma teknologiska försteg och upprustningsnivå som de själva har och då är exportkontrollen ett medel som kan användas. Med hänsyn till högteknologiska industri berörs också i allra högsta grad av detta. Upprustningen ställer höga krav på exportkontrollen. Till stor del är det kombinationen av upprustningen och internationaliseringen av både svensk och utländsk försvarsindustri och PDA-industri som leder till de höga kraven på exportkontrollen. Kraven går långt utöver den traditionella exportkontrolluppgiften att bedöma lämpligheten av att ett visst slags krigsmateriel eller ett visst slags produkt med dubbla användningsområden når en viss mottagare eller slutanvändare. exporterar svensk försvarsindustri över hälften av den krigsmateriel som tillverkas i . Svensk försvarsindustri och PDA-industri har dessutom sedan några decennier tillbaka lagt en stor del av sin forskning och utveckling utomlands. Oundvikligen leder detta till att det finns risk för att teknik som anses känslig när det gäller svensk försvarsförmåga sprids på ett sätt som förut inte var tänkbart. Affärsupplägg där ett land, i vilket svensk försvarsindustri bedriver forskning och utveckling, vill sälja ett krigsmaterielsystem med ingående delar eller komponenter av svenskt ursprung eller teknik som delvis har ett svenskt företags ursprung till en för oönskad mottagare blir allt vanligare. ISP har lagt stor vikt vid att både på krigsmaterielsidan och på PDA-sidan bedöma avancerade avtalsupplägg där motköpskrav från ett köparland kan leda till permanent tekniköverföring som i sin tur riskerar att leda till oönskad tekniköverföring till tredjeländer.