prop · H80310 · 2020-09-30 00:00:00 — Att koncentrationsindex i båda fallen är negativa visar att båda förmånerna är starkt progressiva. Men det allmänna barnbidraget bidrar, genom dess i genomsnitt större andel av den disponibla inkomsten, i större grad än flerbarnstillägget till inkomstutjämning i befolkningen. Det allmänna och det förlängda barnbidragets relativa (respektive absoluta) Gini-bidrag107 är –0,7 (–0,002), jämfört med flerbarnstilläggets –0,3 (–0,001). Ett annat sätt att beskriva omfattningen av flerbarnstilläggets inkomstutjämnande egenskaper är att jämföra hur mycket flerbarnstillägg och allmänt barnbidrag som går till barnhushåll i de fyra lägsta inkomstdecilerna.108 Av de som betalades ut i flerbarnstillägg 2019 gick sammanlagt cirka 2,3 miljarder () till barnhushåll i de fyra lägsta inkomstdecilerna. 560 miljoner () mer än motsvarande summa för det allmänna och förlängda barnbidraget.109 Personer i de fyra högsta inkomstdecilerna fick tvärtom cirka 370 miljoner () mindre i flerbarnstillägg än motsvarande summa för det allmänna och förlängda barnbidraget. Med andra ord tillföll en betydande del av de som betalades ut i flerbarnstillägg, barnfamiljer i de fyra lägsta inkomstdecilerna. Flerbarnstillägget förstärker progressiviteten i barnbidraget mer för sammanboende föräldrar än för ensamstående kvinnor med barn När flerbarnstillägget infördes riktades stödet särskilt till ensamstående och familjer med minst tre barn.110 Ensamstående föräldrar är, som tidigare redovisat, överrepresenterade bland barnfamiljer med låg relativ ekonomisk standard. Merparten av dessa är kvinnor. Men ensamstående föräldrar har i genomsnitt färre barn än föräldrar som bor tillsammans. Drygt hälften av alla ensamstående föräldrar har ett barn, vilket kan jämföras med en dryg tredjedel av sammanboende föräldrar (se tabell B1.2 i bilaga 1). Det gör att fördelningen av flerbarnstillägget skiljer sig åt mellan sammanboende och ensamstående föräldrar (se figur B1.7 och B1.8 i bilaga 1). Ensamstående kvinnor och män i de fyra lägsta inkomstdecilerna, där majoriteten av ensamstående föräldrar återfinns, får sammanlagt mer i flerbarnstillägg än motsvarande summa för det allmänna och förlängda barnbidraget. Det kan jämföras med mer för sammanboende föräldrar i de fyra lägsta inkomstdecilerna. Flerbarnstillägget förstärker ändå barnbidragets inkomstutjämnande förmåga för ensamstående föräldrar. Det gäller både kvinnor och män. Det förklaras av att ensamstående föräldrar med många barn framför allt finns i decil 1 och 2. Men den egenskapen är starkare för sammanboende föräldrar. 107Gini-bidraget mäts genom att multiplicera koncentrationsindex med inkomstslagets vikt (storlek). 108Förklaring till varför vi använder de fyra lägsta inkomstdecilerna finns i avsnitt 1.3. 109Utgifterna för det allmänna och förlängda barnbidraget var 2019 cirka 28,7 miljarder, varav () betalades ut till barnhushåll i de fyra lägsta inkomstdecilerna. av 3,7 miljarder (utgifterna för flerbarnstillägg) är , vilket är 0,6 miljarder (eller mer precist 560 miljoner) . 1980/81:188, s. 5f; bet. 1980/81:44, s. 2. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.2Införandet av flerbarnstillägg för barn nummer två försämrade väsentligt träffsäkerheten genomfördes en generell höjning av nivån på flerbarnstillägget som flerbarnstillägget för barn nummer två i en familj infördes. De ökade utgifterna för flerbarnstillägget i och med regeländringarna bidrog till att flerbarnsfamiljernas ekonomiska levnadsstandard förbättrades något. Men konsekvensen blev också att den fördelningsmässiga träffsäkerheten i flerbarnstilläggets försämrades väsentligt. Det framgår av de iakttagelser som redovisas i det här avsnittet. Vi har inte kunnat mäta om regeländringen påverkade arbetsutbudet negativt. Genomförda förändringar av flerbarnstillägget har försämrat träffsäkerheten När flerbarnstillägget infördes utgavs bidraget till barnhushåll med tre barn eller fler. Bakgrunden var bland annat att svårigheten att kombinera föräldraskap med att båda föräldrarna förvärvsarbetar heltid var tydligast från och med barn nummer tre. utökades personkretsen för flerbarnstillägget till att även omfatta barnhushåll med två barn.111 höjdes både det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget för respektive barn med i månaden.112 Motivet var att förbättra barnfamiljernas ekonomi.113 Målet för den ekonomiska familjepolitiken var vid den här tidpunkten att skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn skulle minska inom ramen för den generella välfärden (se tabell B1.1 i bilaga 1).114 Men konsekvensen av just den här förändringen blev att personer i de fyra lägsta inkomstdecilerna fick en mindre del av flerbarnstillägget . Det framgår av figur 9 som visar hur stor del av flerbarnstillägget som har tillfallit personer i de lägsta respektive högsta inkomstdecilerna . fick personer i de fyra lägsta inkomstdecilerna dela på av alla utbetalningar av flerbarnstillägg. hade den andelen minskat till . bedömer att den minskningen uteslutande beror på införandet av flerbarnstillägg från barn nummer två. Den fördelningsmässiga träffsäkerheten försämrades därmed väsentligt i samband med införandet av flerbarnstillägget för barn nummer två. De streckade linjerna i figuren, som visar skattningar av hur flerbarnstillägget hade fördelats mellan inkomstdecilerna med regelverk under hela den studerade perioden, ger stöd för den slutsatsen. 111Se numera upphävda 1 och 2 a §§ lag (1947:529) om allmänna barnbidrag, ändring genom SFS 2005:824 som trädde i kraft . 112Det gjordes även satsningar på underhållsstödet och bostadsbidraget (se prop. 2004/05:100, s. 24). 2005/06:1 utgiftsområde 12, s. 25. 2002/03:1 utgiftsområde 12, s. 14. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Figur 9 Fördelning av utbetalt flerbarnstillägg 1991–2017 (procent) per inkomstdecil, observerade och skattade värden 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 Källa: (SCB), bearbetningar. Anm.: –1997 redovisas skattningar av flerbarnstillägget baserat på antal barn i ett hushåll. De heldragna linjerna avser observerade värden. De streckade linjerna avser skattningar av hur flerbarnstillägget skulle ha fördelats med regelverk under hela den studerade perioden. Mindre avvikelser mellan observerade och skattade värden uppstår till följd av att hushållsbegreppet i (RTB-familjen) inte till fullo identifierar antalet barn som berättigar till flerbarnstillägg. Det mätfelet antas vara detsamma över hela tidsserien och ska därmed inte påverka utvecklingen av de skattade värdena. I figuren går det även att skönja en svag försämring i den fördelningsmässiga träffsäkerheten , det vill säga i samband med att flerbarnstillägget höjdes med 50, 100, 150 respektive för barn nummer 2, 3, 4 respektive 5+. har utvecklingen varit förhållandevis stabil. Utökning av flerbarnstillägget har minskat den ekonomiska utsattheten hos flerbarnsfamiljer Både det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget har ökat mer än prisutvecklingen i (se avsnitt 2.2). När det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget har höjts nominellt har barnfamiljernas ekonomiska villkor förbättrats något. Den allmänna trenden är att flerbarnstillägget har blivit allt viktigare för flerbarnsfamiljernas ekonomi. Andelen barnhushåll som kommer över gränsen för låg inkomststandard tack vare flerbarnstillägget har nästan tredubblats (se figur 10). bidrog flerbarnstillägget till att av de personer som utan ett flerbarnstillägg skulle hamna under gränsen för låg inkomststandard i stället hamnade över gränsen. var motsvarande andel . 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 10 Flerbarnstilläggets bidrag till minskning av antal personer i barnhushåll med låg inkomststandard (procent) 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 Flerbarnstilläggets bidrag (vänster axel) Källa: (SCB), bearbetningar. Utvecklingen i figur 10 kan delvis förklaras av att flerbarnstillägget realt är högre än (se figur 3, avsnitt 2.2). –1996 sänktes flerbarnstillägget i flera steg, vilket förklarar att flerbarnstillägget tappade i förmåga att minska andelen ekonomiskt utsatta. Utvecklingen förklaras också av inkomstutvecklingen i populationen i stort. Antalet barnhushåll med låg inkomststandard var som allra högst 1997, vilket framgår av den streckade linjen i figuren. I takt med den starka reallöneutvecklingen i befolkningen har också beroendet av den ekonomiska familjepolitiken i genomsnitt minskat något. har flerbarnhushåll med små ekonomiska marginaler fått ett allt större tillskott genom flerbarnstillägget. Det gäller framför allt (se figur B1.9 i bilaga 1). För dessa flerbarnsfamiljer har flerbarnstillägget fått en allt större betydelse för den ekonomiska levnadsstandarden. Eventuell påverkan av utökat barnbidrag på arbetsutbudet är svår att mäta har inom ramen för den här granskningen inte kunnat mäta om utökningen av flerbarnstillägget och den ekonomiska familjepolitiken i stort har haft någon negativ inverkan på arbetsutbudet. I analysen som redovisas ovan har viendast kunnat mäta barnbidragets bidrag till den faktiska ekonomiska standarden i hushållen. Om den ekonomiska familjepolitiken utökas kommer den att utgöra en större del av hushållens disponibla inkomster, vid oförändrade arbetsinkomster. Men ett sådant resultat skulle också kunna förstärkas om personer i barnhushåll i genomsnitt skulle arbeta mindre som en följd av högre inkomster från den ekonomiska familjepolitiken. I ekonomisk teori benämns R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS detta inkomsteffekter.115 En allmän trend är att föräldrar med minst två barn i större utsträckning än har inkomst från förvärvsarbete som främsta inkomstkälla (se figur B1.10 i bilaga 1). Men vi kan alltså inte säga något om hur det hade sett ut vid oförändrat barnbidrag. 4.3Flerbarnstillägg för barn nummer två är ett jämförelsevis kostnadsineffektivt sätt att förbättra barnfamiljers ekonomiska levnadsstandard Den fördelningsmässiga träffsäkerheten i flerbarnstillägget försämrades i samband med att flerbarnstillägget för barn nummer två infördes (se avsnitt 4.2). Vi kan här också konstatera att flerbarnstillägget för barn nummer två utgör en stor del av de samlade utgifterna för flerbarnstillägget och att flerbarnstillägget för övriga barn ger bättre resultat i form av minskad ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. Flerbarnstillägget för barn nummer två innebär en relativt stor påverkan på offentliga finanser i relation till resultat i form av minskad ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer Utgifterna för flerbarnstillägget var, som tidigare redovisats, för inkomstår 2019. Merparten av dessa utgifter uppstår för barn nummer två och tre. För varje enskild familj utgör flerbarnstillägget för barn nummer två och tre ett litet tillskott till hushållets disponibla inkomst, men då de berörda hushållen är många blir statens utgifter jämförelsevis höga. Resultatet i form av minskad ekonomisk utsatthet per satsad krona (per i tabellen) är allra minst för flerbarnstillägget för barn nummer två i en familj (se tabell 1). Utgifterna för flerbarnstillägget för barn nummer två var 2019 . Bidragets påverkan på de offentliga finanserna är något lägre, främst med anledning av att utgifterna för försörjningsstöd från kommunen är något lägre tack vare flerbarnstillägget. Flerbarnstillägget för barn två bidrar till att cirka 3 900 personer hamnar över gränsen för låg inkomststandard. Motsvarande uppgift för flerbarnstillägget för barn nummer fem och uppåt är cirka 4 900 personer. Men då utgifterna för flerbarnstillägg från barn fem och uppåt är betydligt lägre, är flerbarnstillägget för barn nummer fem mer kostnadseffektivt än flerbarnstillägget för barn nummer två. Med avseende på det måttet är kostnadseffektiviteten sex gånger högre för flerbarnstillägget för barn fem och uppåt. Liknande resultat ges även om antalet personer i hushåll med låg ekonomisk standard respektive berättigade till försörjningsstöd används (se tabell 1). 115Se vidare underlagsrapport a. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Flerbarnstilläggets utgifter och resultat 2019 fördelad efter barnnummer Utgifter flerbarnstillägg (mnkr) Påverkan på offentliga finanser (mnkr) Antal berörda hushåll (1 000-tal) Antal personer i berörda hushåll (1 000-tal) Antal barn i berörda hushåll (1 000-tal) Bidrag till ekonomisk standard (%) för personer i berörda barnhushåll Bidrag till ekonomisk standard (%) för personer i barnhushåll med låg ekonomisk Bidrag till minskning av antal personer ... med låg inkomststandard … med låg inkomststandard per 100 miljoner … med låg ekonomisk standard … med låg ekonomisk standard per … berättigade till försörjningsstöd ... berättigade till försörjningsstöd per Källa: , bearbetningar. Anm.: Värdena är inte summerbara, undantaget utgifterna för flerbarnstillägget. Beräkningarna har gjorts genom simuleringar i FASIT där respektive del av förmånen har slopats och den disponibla inkomsten räknats om. Skillnaden mellan utgifter för flerbarnstillägget och påverkan på offentliga finanser kan i huvudsak förklaras av påverkan på det kommunala försörjningsstödet. Ett flerbarnstillägg för barn nummer två förkastades bara innan införandet –2001 bedrev ett arbete med att analysera de samlade effekterna av barnbidraget, underhållsstödet och bostadsbidraget till barnfamiljerna. hade bland annat i uppdrag att pröva om familjestödet kunde göras mer generellt, men med bevarad eller ökad fördelningspolitisk träffsäkerhet.116 Utredningen ansåg att flerbarnstilläggen skulle höjas som en del av en större omläggning av familjestödet. Ett förslag som diskuterades i slutbetänkandet Ur fattigdomsfällan var att utöka flerbarnstillägget till att även omfatta barn nummer två. Men utredningen ansåg att det skulle bli för dyrt och föreslog därmed inte någon sådan ändring.117 117Se SOU 2001:24, s. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS 4.4Större fokus på grupper överrepresenterade bland ekonomiskt utsatta skulle kunna förbättra kostnadseffektiviteten Som framgår av kapitel 3 är barnfamiljer med tre barn eller fler och ensamstående föräldrar överrepresenterade bland ekonomiskt utsatta. Att mer än rikta barnbidraget till dessa grupper kan öka bidragets kostnadseffektivitet. Det är resultatet av en analys där kostnadseffektiviteten för nuvarande system bedöms genom att jämföra utfallet med några alternativa utformningar. I analysen har utgifterna för barnbidraget hållits konstanta. På det sättet kan vi analysera om bättre resursutnyttjande av befintligt anslag för barnbidraget skulle kunna åstadkommas, givet ett generellt system utan inslag av behovsprövning.118 En utförligare redogörelse för de alternativa utformningar vi använt för att bedöma kostnadseffektiviteten i nuvarande system, och resultaten i form av fördelnings- och arbetsutbudseffekter, redovisas i bilaga 3. En övergripande diskussion om dessa iakttagelser förs i kapitel 5. Ett system med flerbarnstillägg från barn nummer tre skulle kunna ge ökad kostnadseffektivitet Av föregående avsnitt framgår att den fördelningsmässiga träffsäkerheten försämrades i samband med att flerbarnstillägget för barn nummer två infördes samt att flerbarnstillägget för barn nummer två har låg kostnadseffektivitet i jämförelse med flerbarnstillägget för barn nummer tre och uppåt. Det system som hade tidigare med ett flerbarnstillägg från barn nummer tre, och som även har (se avsnitt 2.3), kan därmed förväntas ha varit mer kostnadseffektivt i förhållande till målet om god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer än nuvarande system. Det visar även resultaten från en jämförelse mellan nuvarande system och ett system, där utgifterna för flerbarnstillägg för barn nummer två, på , omfördelas proportionerligt till flerbarnstillägg från och med barn nummer tre (exempel 1). 118Genom att konstanthålla utgifterna för barnbidraget kan vissa skillnader i påverkan på de offentliga finanserna uppstå, till följd av att utgifterna för försörjningsstöd från kommunerna delvis beror på statliga transfereringar såsom barnbidraget. Då de alternativa utformningarna endast är räkneexempel och inte skarpa förslag har vi valt denna lite enklare ansats. Påverkan på offentliga finanser med de olika utformningarna redovisas separat (se bilaga 3). 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Exempel 1: Flerbarnstillägg från barn nummer tre Barn 1–2: Allmänt barnbidrag och barn Allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg och barn Barn 4: Allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg och barn Allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg och barn I figur 11 redovisas skillnaden i fördelningsprofil 2019 mellan den alternativa utformningen och nuvarande system. Resultatet blir som förväntat en mer progressiv fördelningsprofil. Den fördelningsmässiga träffsäkerheten blir därmed högre med det jämförande systemet. Hushåll i de fyra lägsta inkomstdecilerna får en större del av de 3,7 miljarderna som betalas ut i flerbarnstillägg. Barnhushåll i den lägsta inkomstdecilen får högre ekonomisk standard. Utbetalningar av försörjningsstöd beräknas vara lägre med detta exempel. Vi kan totalt sett endast se marginella skillnader i arbetsutbudet mellan de båda systemen (se bilaga 3).119 Figur 11 Skillnad i ekonomisk standard (procent) bland barnhushåll per inkomstdecil vid flerbarnstillägg från barn nummer tre -0,1 -0,2 Källa: , beräkningar med FASIT och arbetsutbudsmodellen. Anm.: Decilindelning utgår ifrån bostadshushållens ekonomiska standard. Med barnhushåll avses här personer i hushåll som mottar barnbidrag. 119En beskrivning av den arbetsutbudsmodell i FASIT, som ligger till grund för den här analysen, finns i underlagsrapport a. Av den framgår att modellen har vissa begränsningar i modellens förmåga att simulera arbetsutbudseffekter för de grupper som står längst ifrån arbetsmarknaden. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Kostnadseffektiviteten när det gäller flerbarnstilläggets bidrag till minskning av antalet barnfamiljer med låg ekonomisk standard respektive låg inkomststandard är högre med den alternativa utformningen. Antalet personer i barnhushåll med låg ekonomisk standard är uppskattningsvis cirka 5 000 färre (0,mindre) i jämförelse med nuvarande system, vilket motsvarar cirka 3 700 barn. Antalet personer i hushåll med låg inkomststandard är uppskattningsvis cirka 6 000 färre (mindre) i jämförelse med nuvarande system. i förhållande till målet om god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer kan med andra ord nås med oförändrade utgifter för barnbidraget. Grupper som i större utsträckning har tre barn eller fler, och som därmed skulle få ett utökat ekonomiskt stöd med detta exempel, är framför allt utrikesfödda från länder med medelhög eller låg HDI120, personer med vistelsetid i kortare än och personer med försörjningsstöd eller etableringsersättning som främsta inkomstkälla (se bilaga 3). Ett ensamståendetillägg skulle också kunna ge ökad kostnadseffektivitet Ensamstående föräldrar är en annan grupp som bedöms vara överrepresenterad bland ekonomiskt utsatta barnfamiljer (se kapitel 3). Viss reservation får dock göras för svårigheten att mäta den ekonomiska standarden bland ensamstående föräldrar. Inom ramen för den ekonomiska familjepolitiken kan ensamstående föräldrar, förutom barnbidrag, även få underhållsstöd och bostadsbidrag från . finns även ett särskilt stöd i bostadsbidraget som ges för barn som bor växelvis hos sina föräldrar. Vidare har våra nordiska grannar , och alla i sina respektive barnbidragssystem ett tillägg till ensamstående, som kompenserar föräldrar för de merkostnader som följer av att vara ensamstående (se avsnitt 2.3). Länderna har dessutom system som i olika utsträckning liknar det system som har med bostadsbidrag till barnfamiljer samt underhållsbidrag och underhållsstöd.121 Vi har därför även räknat på ett exempel där det nuvarande systemet med ett flerbarnstillägg ersätts med ett tillägg till barnbidraget som ges till ensamstående föräldrar, och som motsvarar de sammanlagda utgifterna för 120Human Development Index (HDI) är ett index som används för att jämföra välståndet i olika länder, på samma sätt som bruttonationalprodukt (BNP). HDI väger förutom BNP även in förväntad livslängd och utbildningsnivå samt tar hänsyn till andelen fattiga i landet. 121Norge och har förmåner som i hög grad liknar de svenska systemet med underhållsbidrag och underhållsstöd, där den förälder som inte bor med barnet i första hand ska betala underhåll direkt till den förälder som bor med barnet. Om det av någon anledning inte sker kan staten gå in och betala underhåll för barnet. I ska den förälder som inte bor med barnet betala underhåll till den andra föräldern. Föräldrarna kan själva komma överens om beloppet eller så kan de få hjälp med det. Om den förälder som barnet bor hos inte får betalning kan man få hjälp från staten att kräva pengar från den andre föräldern. Därutöver har länderna en förmån liknande det svenska bostadsbidraget där hushåll med låga inkomster kan få ersättning för boendekostnader, och storleken på ersättningen påverkas av antalet hushållsmedlemmar (MISSOC, ”Comparative tables”, hämtad ). 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det ger ett ensamståendetillägg på per barn och månad.122 Ett sådant tillägg påminner om de tillägg till ensamstående föräldrar som finns i och . använder en kombination av flerbarnstillägg och ensamståendetillägg, medan använder en kombination av ensamståendetillägg och åldersdifferentierat barnbidrag. Resultatet blir ett mer progressivt system än det nuvarande (se figur 12). Störst skillnad i jämförelse med nuvarande system uppstår bland barnhushåll i inkomstdecil 2, som i genomsnitt får en ökad ekonomisk standard på . Även för den här alternativa utformningen blir arbetsutbudseffekterna totalt sett små, men med vissa tecken på ökat arbetsutbud i decil 1 (se vidare bilaga 3). Exempel 2: Flerbarnstillägget ersätts med ett tillägg till ensamstående föräldrar För sammanboende föräldrar: Allmänt/förlängt barnbidrag och barn För ensamstående föräldrar: Allmänt/förlängt barnbidrag och ensamståendetillägg och barn Figur 12 Skillnad i ekonomisk standard (procent) bland barnhushåll per inkomstdecil vid ensamståendetillägg -0,10 -0,20 -0,30 Källa: , beräkningar med FASIT. Med barnhushåll avses här personer i hushåll som mottar barnbidrag. 122Man skulle också kunna argumentera för ett tillägg som är knutet till föräldern och inte barnet, liknande det system som finns i . har även räknat på en sådan variant. Denna ger dock inte lika god fördelningsmässig träffsäkerhet och redovisas därför inte i rapporten. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Kostnadseffektiviteten i form av flerbarnstilläggets bidrag till minskning av antalet barnfamiljer med låg ekonomisk standard förbättras även med den här alternativa utformningen. Antalet personer i barnhushåll med låg ekonomisk standard är uppskattningsvis cirka 11 000 färre (1,mindre) med den här alternativa utformningen. Däremot är antalet personer i barnhushåll med låg inkomststandard drygt 1 000 fler (0,högre). Att det måttet skiljer sig åt beror på att många ensamstående föräldrar återfinns i decil 2, där merparten är över gränsen för låg inkomststandard men under gränsen för låg