prop · H80374 · 2020-12-22 00:00:00 — Paragrafen tillförs en ny punkt, punkt 9, som utvidgar tillämpningsområdet till att även omfatta gärningar enligt straffbestämmelsen i 7 a § om uppmaning till självmord och oaktsam uppmaning till självmord. Övervägandena finns i avsnitt 4.6. 7 a § Den som uppmanar eller på annat liknande sätt utövar psykisk påverkan mot någon att begå självmord döms, om gärningen är ägnad att medföra en inte obetydlig fara för en sådan handling, för uppmaning till självmord till fängelse i högst . Den som begår en gärning som avses i första stycket och inte har uppsåt till men är oaktsam beträffande de omständigheter som innebär att gärningen är ägnad att medföra en inte obetydlig fara för självmord, döms för oaktsam uppmaning till självmord till böter eller fängelse . Om en gärning enligt första eller andra stycket med hänsyn till omständig- heterna är mindre allvarlig, ska det inte dömas till ansvar. I paragrafen, som är ny, regleras straffansvaret för uppmaning till själv- mord (första stycket) och oaktsam uppmaning till självmord (andra I paragrafens tredje stycke finns en ansvarsfrihetsregel. Paragrafen har utformats enligt Lagrådets förslag. Enligt första stycket döms den som uppmanar eller på annat liknande sätt utövar psykisk påverkan mot någon att begå självmord för uppmaning till självmord, om gärningen är ägnad att medföra en inte obetydlig fara för en sådan handling. En uppmaning kan anses föreligga även om inte ordet självmord uttalas. Det är tillräckligt att det framgår av innehållet i uttalandet eller omständigheterna i övrigt att det är det som åsyftas. uppmaning till någon som står på en bro om att hoppa omfattas alltså av straffansvaret även om ordet självmord inte uttalas. såväl muntligen som i skrift, t.ex. genom meddelanden i sociala medier. Med att på annat liknande sätt utöva psykisk påverkan avses annat än direkta muntliga eller skriftliga uppmaningar till självmord, dvs. maningsliknande indirekt påverkan mot någon att begå självmord. bl.a. handla om att på ett utförligt sätt ge instruktioner till en person om en specifik metod att begå självmord, t.ex. genom att skicka en s.k. självmordsmanual till en annan person. Det kan dock normalt inte anses utgöra psykisk påverkan att av med- känsla tillhandahålla smärtstillande medicin som i en hög dos kan leda till döden till en nära anhörig som redan har fattat ett självständigt och otve- tydigt beslut att avsluta sitt liv. Straffbestämmelsen är begränsad till att avse uttalanden eller annan påverkan som tar sikte på handlingar som typiskt sett kan räknas till själv- mord eller självmordsförsök och omfattar inte andra former av själv- Eftersom det beteende som omfattas av straff- bestämmelsen ska vara riktat mot enskilda personer omfattas inte heller allmänna debatter eller diskussioner kring självmord. Att gärningen ska vara ägnad att medföra en inte obetydlig fara för ett självmord innebär att åklagaren inte behöver bevisa att uppmaningen eller 2020/21:74 påverkan i det enskilda fallet inneburit en sådan fara för självmord. Det är i stället tillräckligt att gärningen typiskt sett inneburit en inte obetydlig fara för självmord. Vid den bedömningen blir de faktiska förhållandena runt uppmaningen samt de personliga förhållandena och hälsotillståndet för den som mottar uppmaningen avgörande. Exempel på omständigheter som kan leda till bedömningen att det typiskt sett finns en inte obetydlig fara för självmord är att den som mottar uppmaningen lider av psykisk ohälsa eller av någon annan anledning kan anses befinna sig i en sårbar situation. Det är dock inte en förutsättning att den uppmanade lider av depression eller psykisk sjukdom. En helhetsbedömning utifrån samtliga kända relevanta omständigheter ska göras. Även den uppmanades ålder ska beaktas. En uppmaning till en minderårig kan i många fall vara ägnad att medföra en inte obetydlig fara för självmord, i synnerhet om uppmaningen görs av någon som intar en förtroendeställning till den uppmanade. Det krävs att gärningspersonen har uppsåt till uppmaningen och de omständigheter som läggs till grund för bedömningen av att det funnits en inte obetydlig fara för självmord, t.ex. målsägandens psykiska ohälsa. Däremot krävs inte att gärningspersonen haft uppsåt till att dessa omständigheter inneburit att det förelegat en inte obetydlig fara för självmord. Straffet är fängelse i högst . Vid bedömningen av gärningens straffvärde får gärningar som riktats mot en särskilt sårbar eller ung målsägande typiskt sett anses som allvarligare än gärningar där så inte är fallet. Brottet bör i många fall kunna vara av sådan art att det finns skäl för att bestämma påföljden till fängelse även om straffvärdet i sig eller tidigare brottslighet inte talar för det. I andra stycket regleras straffansvar för de fall där gärningspersonen inte haft uppsåt till men varit oaktsam beträffande de omständigheter som lett till bedömningen att det funnits en inte obetydlig fara för självmord. Oaktsamheten kan vara antingen medveten eller omedveten. Straffansvar vid medveten oaktsamhet omfattar det fallet att gärningspersonen misstänker att det föreligger sådana omständigheter som innebär att det finns en inte obetydlig fara för självmord, t.ex. att målsäganden lider av psykisk ohälsa. Straffansvar vid omedveten oaktsamhet omfattar det fallet att gärningspersonen inte misstänker att det föreligger sådana omständigheter, men borde ha gjort det. I dessa fall krävs det för ansvar att det finns något som gärningspersonen kunde ha gjort för att komma till insikt och att det också är något som denne borde ha gjort. Straffet är böter eller fängelse . Enligt tredje stycket ska en gärning som med hänsyn till omständigheterna är att anse som mindre allvarlig vara fri från ansvar. Exempel på omständigheter som gör gärningen mindre allvarlig kan vara att en närstående, som lever under stor press och i en desperat situation, till en person med psykisk ohälsa, uttrycker sig eller handlar på ett sätt som i och för sig är straffbart enligt första eller andra stycket. Det kan också vara fråga om två personer som lever i en destruktiv relation där den ena personen vid upprepade tillfällen hotar med att ta livet av sig och den andra i en uppgiven situation uppmanar den personen att göra det. Ansvarsfrihetsregeln är dock avsedd att tillämpas restriktivt. Sammanfattning av betänkandet Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord (SOU 2019:32) Utredningen har haft regeringens uppdrag att överväga ett straffrättsligt ansvar för uppmaning eller annan psykisk påverkan att begå självmord. Utredningen ska inom ramen för detta uppdrag: •analysera och redogöra för vilket straffansvar som finns för den som uppmanar någon annan att begå självmord samt analysera behovet av en särskild kriminalisering för uppmaning eller annan psykisk påverkan att begå självmord, och •oavsett ställningstagande i sak föreslå hur en sådan kriminalisering bör vara utformad och lämna fullständiga författningsförslag. 2020/21:74 Bilaga 1 Utredningens bedömningar och förslag En straffbestämmelse om uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord bör införas Utredningen föreslår att det införs en ny straffbestämmelse om uppmaning till självmord i fjärde kapitlet . Den nya bestämmelsen innebär ett särskilt straffansvar för den som hetsar, uppmanar eller på annat sätt utövar psykisk påverkan mot någon att begå självmord, och det till följd av särskilda omständigheter har funnits en inte obetydlig risk för att agerandet skulle leda till sådan handling. Det svenska samhället har genom den nollvision som antogs av förklarat att självmord är något som i möjligaste mån ska förhindras och förebyggas. Självmord ska ses som psykologiska olycksfall som samhället har ett ansvar för att motverka, på liknande sätt som trafikolyckor och andra olycksfall. Självmord är en komplex företeelse som kräver insatser på många olika nivåer, vilket i sin tur kräver stor kunskap och samverkan mellan olika aktörer. Den suicidala process som många självmordsnära personer enligt klinisk erfarenhet går igenom är något som måste förstås för att denna fråga ska kunna hanteras på rätt sätt. Ett självmord är sällan ett resultat av en rationell beslutsprocess. Det är tvärtom ofta så att en självmordsnära person är mycket ambivalent inför att ta sitt liv. På samma gång som ett avslut av livet planeras, kan sådant som handlar om att livet ska fortsätta ta lika stor plats i medvetandet. Att uppmana någon till självmord är ett beteende som föranleder påtaglig fara eller skada. Det saknas alternativa sanktioner eller mindre ingripande metoder för att stävja uppmaningar till självmord. Beteendet är hänsynslöst och klandervärt på den nivå som krävs för att överväga en kriminalisering. Gärningen riktas mot grundläggande värden som rätten till liv och hälsa, vilket är att betrakta som legitima skyddsintressen som väger mycket 2020/21:74 Bilaga 1 Ur ett samhällsperspektiv anser utredningen att en kriminalisering bör betraktas som effektiv. Intresset av att kriminalisera sådana angrepp är så pass starkt att det överväger de motstående intressen det kan komma i konflikt med. Utredningen anser sammantaget att starka skäl talar för en kriminalisering. Enligt utredningens förslag ska en straffbar uppmaning till självmord vara riktad till en viss person. Uttryckliga uppmaningar med innebörden att någon ska ta livet av sig, kan föranleda straffansvar. Detsamma gäller att hetsa någon till att begå självmord. Var gränsen sedan går när det rör sig om mer subtila uttalanden, blir ytterst en fråga för rättstillämpningen. Här kan sådant som relation, historik och kontext spela in när bedömningen ska göras. Uttalanden som, rent semantiskt, inte uttryckligen innebär en direkt uppmaning kan falla inom det straffbara området om dessa utgör ett led i en psykisk påverkan mot någon att begå självmord. En serie av uppmaningar bör kunna bedömas som en gärning om dessa har ett samband med varandra vad gäller tid och sammanhang. Om en person systematiskt uppmanar en annan att begå självmord, men detta inte uppfyller kriterierna för ett fridskränkningsbrott eller olaga förföljelse i övrigt, ska dessa kunna bedömas som psykisk påverkan i ett sammanhang. Det är utifrån ett sådant resonemang också möjligt att bedöma att någon har ägnat sig åt en psykisk påverkan till självmord, utan att ha formulerat en uttrycklig uppmaning. Det ska inte krävas att just ordet självmord finns med i uttalandet. Alla uttalanden som uppmanar till något som i praktiken betyder att någon ska ta sitt liv ska kunna leda till straffansvar. Detsamma gäller uttalanden som uppmanar till självmordsförsök. För att straffansvar ska komma i fråga, krävas att uppmaningen handlar om sådana handlingar som typiskt sett kan räknas till självmord eller självmordsförsök. Det finns inte något krav på effekt i den föreslagna straffbestämmelsen, utan straffbudet är utformat som ett konkret farebrott. För straffansvar förutsätts att det till följd av särskilda omständigheter har funnits en inte obetydlig risk för att agerandet skulle leda till handling. Det ska röra sig om en inte obetydlig risk eller fara i det enskilda fallet. Bedömningen kan göras utifrån såväl förhållanden hos den utsatte som omständigheter kopplade till sammanhanget där uppmaningen sker samt hur uppmaningen görs. Exempel på sådana särskilda omständigheter som kan medföra en inte obetydlig risk för handling som är kopplade till den utsattes personliga förhållanden, är att den utsatta personen lider av psykisk ohälsa eller annars är särskilt skör. Vidare kan omständigheten att den utsatta är ung ha betydelse. Så kan särskilt vara fallet om uppmaningen görs av någon som intar en förtroendeställning i relation till den unge. Särskilda omständigheter kan alltså även vara kopplade till sammanhanget där uppmaningen sker. En uppmaning som sker i en våldsam nära relation kan medföra en påtaglig risk för att uppmaningen ska leda till att den som utsätts agerar på den. Detsamma gäller om uppmaningen eller motsvarande sker för att bevara eller återupprätta en persons eller familjs, släkts eller annan liknande grupps heder. Det gäller också om uttalandet har gjorts i ett mycket slutet sammanhang eller kontrollerande miljö, alltså inom något som kan betecknas som en sekt. Slutligen kan sättet uppmaningen sker på vara en sådan särskild omständighet som medför en inte obetydlig risk för handling. Uppmaningar som är mycket påträngande och ihärdiga kan medföra en större risk än en enstaka uppmaning som uttalas utan någon särskild intensitet. Psykisk påverkan som pågår kan också medföra en inte obetydlig risk. En uppmaning som är allmänt hållen torde utgöra en mindre risk för efterföljd än en uppmaning som tar sikte på personliga förhållanden hos den utsatte eller den utsattes känslor. Att gärningar utförs av flera gärningspersoner som agerar tillsammans kan förstärka effekten och skadligheten i uppmaningar till självmord och öka utsattheten hos den som drabbas, vilket medför en högre risk för handling enligt uppmaningarna. Om uppmaningen har lett till ett självmord eller självmordsförsök bör det prövas om dödsfallet eller kroppsskadan kan falla under bestämmelserna om vållande till annans död eller vållande till kroppsskada. Det kan i sådana fall bli aktuellt att döma för t.ex. uppmaning till självmord och vållande till annans död i konkurrens. Utredningen föreslår en särskild mildare straffskala för oaktsamt brott. Den som uppmanar någon till självmord och är oaktsam beträffande de särskilda omständigheter som inneburit en inte obetydlig risk för att agerandet skulle leda till sådan handling, ska enligt förslaget dömas för oaktsam uppmaning till självmord. Gärningspersonen måste ha haft uppsåt till själva uppmaningen eller motsvarande, men det räcker med oaktsamhet i förhållande till de särskilda omständigheter som ingår i farerekvisitet. Oaktsamhet kan bli aktuellt framför allt i relation till omständigheter som har med den utsattes personliga förhållanden att göra. Ett exempel är att någon som utsätts för uppmaning till självmord lider av svår psykisk ohälsa, men detta inte är känt för gärningspersonen. Så kan t.ex. vara fallet när någon hetsar en okänd person till självmord via nätforum eller sociala medier. För uppmaning till självmord döms till fängelse i högst , eller i oaktsamma fall till böter eller fängelse . Av särskild betydelse vid bedömningen av straffvärdet är uppmaningens karaktär, de inblandades personliga förhållanden och sammanhanget den uttalats i. Utredningen föreslår att vissa gärningar ska undantas från straffansvar. Det ska gälla fall då gärningen begåtts under sådana omständigheter att det skulle framstå som oskäligt att döma till ansvar. I det sammanhanget bör sådana omständigheter som att närstående har levt under stor press p.g.a. en närståendes psykiska ohälsa och uttalandet gjorts i en desperat situation, vägas in. Utrymmet för ansvarsfrihet ska emellertid begränsas till de mest uppenbara undantagsfallen, där straffansvar framstår som oskäligt med hänsyn till omständigheterna i anslutning till uttalandet eller uttalandena. Uppmaning till självmord kommer att kunna ingå i fridskränkningsbrotten om förutsättningarna för straffansvar enligt den bestämmelsen i övrigt är uppfyllda. Genom en föreslagen ändring i bestämmelsen om olaga förföljelse kommer uppmaning till självmord också kunna ingå i det brottet. 2020/21:74 Bilaga 1 2020/21:74 Bilaga 2 Betänkandets lagförslag i relevanta delar Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att det i balken ska införas en ny paragraf, 4 kap. 7 a §, av följande lydelse, dels att 4 kap. 4 b § ska ha följande lydelse. Den som förföljer en person genom brottsliga gärningar som utgör 1.misshandel enligt 3 kap. 5 § eller försök till sådant brott som inte är ringa, 2.olaga tvång enligt 4 kap. 4 § första stycket, 3.olaga hot enligt 4 kap. 5 § första stycket, 4.hemfridsbrott eller olaga intrång enligt 4 kap. 6 §, 5.kränkande fotografering enligt 4 kap. 6 a §, 6.olovlig identitetsanvändning enligt 4 kap. 6 b §, 7.olaga integritetsintrång enligt 4 kap. 6 c §, 8.ofredande enligt 4 kap. 7 §, 9.uppmaning till självmord enligt 4 kap. 7 a §, 6 kap. 10 §, 6 kap. 10 §, 10. skadegörelse enligt 11. skadegörelse enligt 12 kap. 1 § eller försök till sådant 12 kap. 1 § eller försök till sådant 11. ringa skadegörelse 12. ringa skadegörelse 12 kap. 2 §, eller 12 kap. 2 §, eller 12. överträdelse av kontakt- 13. överträdelse av förbud med elektronisk över- förbud med elektronisk över- kontaktförbud enligt 24 § lagen kontaktförbud enligt 24 § lagen (1988:688) om kontaktförbud (1988:688) om kontaktförbud döms, om var och en av gärningarna har utgjort led i en upprepad kränkning av personens integritet, för olaga förföljelse till fängelse i högst . Den som hetsar, uppmanar eller på annat sätt utöva psykisk påverkan mot någon att begå självmord, och det till följd av särskilda omständigheter har funnits en inte obetydlig risk för att agerandet skulle leda till sådan handling döms för uppmaning till självmord till fängelse i högst . Den som begår en gärning som avses i första stycket och är oaktsam beträffande de särskilda omständigheter som har inneburit en inte obetydlig risk för att agerandet skulle leda till en sådan handling, döms för oaktsam uppmaning till självmord till böter eller fängelse . För gärning i första stycket ska inte dömas till ansvar om det med hänsyn till omständigheterna vid gärningen framstår som oskäligt. Denna lag träder i kraft . 2020/21:74 Bilaga 2 2020/21:74 Bilaga 3 Efter remiss har yttrande över betänkandet lämnats av , Barnens rätt i samhället, , , Brottsofferjouren , , , , ECPAT , Hovrätten för , Inspektionen för vård och omsorg, Justitiekanslern, , (Nationellt Prevention), Kriminalvården, (Barnafrid – Nationellt ), , i , i , i , i , , Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Nationellt anhöriga, Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa, , för kvinnojourer och tjejjourer i , , , , , , Stiftelsen , , , , , , Unizon, , (och Nationellt centrum för kvinnofrid), om våld i nära relationer, , och . Yttrande har också inkommit från , Föreningen i , Kvinnofronten, Kvinno- och tjejjouren i och Plattformen Civila mot människohandel. och ombudsmän har avstått från att yttra sig. Följande remissinstanser har inte inkommit med något yttrande. Barnrättsbyrån, , Funktionsrätt , Lika unika – Federationen mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, Mind, Män för Jämställdhet, , , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter, och Efterlevandes stöd, , Suicide Zero, Suicidprevention i väst, Svensk Försäkring och Kvinnolobby. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 4 kap. 4 b § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 4 kap. 7 a §, av följande lydelse. 2020/21:74 Bilaga 4 Den som förföljer en person genom brottsliga gärningar som utgör 1.misshandel enligt 3 kap. 5 § eller försök till sådant brott som inte är ringa, 2.olaga tvång enligt 4 kap. 4 § första stycket, 3.olaga hot enligt 4 kap. 5 § första stycket, 4.hemfridsbrott eller olaga intrång enligt 4 kap. 6 §, 5.kränkande fotografering enligt 4 kap. 6 a §, 6.olovlig identitetsanvändning enligt 4 kap. 6 b §, 7.olaga integritetsintrång enligt 4 kap. 6 c §, 8.ofredande enligt 4 kap. 7 §, 9.uppmaning till självmord eller oaktsam uppmaning till självmord enligt 4 kap. 7 a §, 6 kap. 10 §, 6 kap. 10 §, 10. skadegörelse enligt 11. skadegörelse enligt 12 kap. 1 § eller försök till sådant 12 kap. 1 § eller försök till sådant 12 kap. 2 §, eller 12 kap. 2 §, eller 12. överträdelse av kontaktför- 13. överträdelse av kontaktför- bud med elektronisk övervakning bud med elektronisk övervakning eller överträdelse av kontaktförbud eller överträdelse av kontaktförbud enligt 24 § lagen (1988:688) om enligt 24 § lagen (1988:688) om döms, om var och en av gärningarna har utgjort led i en upprepad kränkning av personens integritet, för olaga förföljelse till fängelse i högst Den som uppmanar eller på annat sätt utövar psykisk påverkan mot någon att begå självmord döms, om gärningen är ägnad att medföra en inte obetydlig fara för en sådan handling, för uppmaning 1 Senaste lydelse 2018:409. 2020/21:74 Bilaga 4 till självmord till fängelse i högst . Den som begår en gärning som avses i första stycket och inte har uppsåt till men är oaktsam beträffande de omständigheter som innebär att gärningen är ägnad att medföra en inte obetydlig fara för självmord, döms för oaktsam uppmaning till självmord till böter eller fängelse . Om en gärning enligt första eller andra stycket med hänsyn till omständigheterna är mindre allvarlig, ska det inte dömas till ansvar. Denna lag träder i kraft . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden och En särskild straffbestämmelse för uppmaning till självmord 2020/21:74 Bilaga 5 Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i . Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga Förslaget föranleder följande yttrande. 4 kap. 7 a § första stycket För att en straffbelagd gärning ska föreligga förutsätts enligt förslaget dels att någon uppmanar eller annars utövar psykisk påverkan mot annan att begå självmord, dels att gärningen är ägnad att medföra inte obetydlig fara för självmord. I lagrådsremissen anges att utövande av psykisk påverkan kan ske indirekt, t.ex. genom att lägga ett rakblad framför någon eller genom att skicka en s.k. självmordsmanual till denne. Det anges också att straffbarhet kan föreligga även om det redan föreligger en fara för självmord. Det skulle alltså vara straffbart att skicka en självmords-manual till någon som redan avser att ta livet av sig. anges att tillhandahållande av smärtstillande medel, som ett hjälpmedel att begå självmord, till en nära anhörig som bestämt sig för att ta livet av sig inte omfattas av regleringen. Med utgångspunkt i lagtexten – och givet att psykisk påverkan kan ske med indirekta medel – är det emellertid inte alldeles enkelt att se på vilket sätt dessa situationer skiljer sig åt. Under föredragningen har i linje med vad i remissen anges vara syftet med lagstiftningen (s. 21) upplysts att det är de kränkande och hänsynslösa fallen som regleringen avser att träffa. Även om det förefaller rimligt att det är sådan psykisk påverkan som avses, återspeglas denna tänkta begränsning inte i den föreslagna lagtexten. En möjlighet att komma till rätta med denna oklarhet vore att kvalificera rekvisitet ”utövar psykisk påverkan” genom att koppla det till uppmaningsrekvisitet. Det kan åstadkommas genom att man lägger till ordet ”liknande” i lagtexten med avseende på den psykiska påverkan. Med en sådan konstruktion skulle det finnas klart stöd för att undanta fall där den indirekta påverkan sker på ett respektfullt sätt och inte kan anses vara uppmaningsliknande. 2020/21:74 Bilaga 5 Lagrådet föreslår alltså att första stycket ges följande lydelse. Den som uppmanar eller på annat liknande sätt utövar psykisk påverkan mot någon att begå självmord döms, om gärningen är ägnad att medföra en inte obetydlig fara för en sådan handling, för uppmaning till självmord till fängelse i högst . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition En särskild straffbestämmelse för uppmaning till självmord