prop · H703100 · 2020-04-15 00:00:00 — De negativa ekonomiska effekterna av utbrottet har redan slagit igenom tydligt och den ekonomiska aktiviteten har fallit kraftigt i många länder. För att begränsa smittspridningen har långtgående åtgärder vidtagits runt om i världen. Arbetsplatser, skolor och universitet har stängts ned. Förbud mot allmänna samman- komster och resor har införts. Vissa länder har även infört utegångsförbud. Åtgärderna bedöms få mycket stora konsekvenser för den globala ekonomin. Efter- frågan på tjänster inom framför allt nöjes- och besöksnäringen har sjunkit kraftigt. Produktionsvolymerna sjunker när fabriker och andra närings-verksamheter håller stängt till följd av påförda restriktioner, sjukfrånvaro och uteblivna leveranser av insatsvaror. De finansiella marknaderna har reagerat kraftigt på utvecklingen, bl.a. med stora fall på världens börser. Det osäkra läget väntas dämpa investerings- och konsumtionsviljan. Världshandeln, som redan före virusutbrottet uppvisade den svagaste utvecklingen sedan finanskrisen, väntas minska. En pandemi av det slag som pågår har inte inträffat tidigare i dagens globalt integrerade ekonomi och det är därför särskilt svårt att bedöma omfattningen av de ekonomiska konsekvenserna som den kan medföra. Det finns flera osäkerhetsfak- torer. Vissa är epidemiologiska och rör frågor om hur snabbt och i vilken omfattning viruset sprids. Andra avser vilka åtgärder mot smittspridningen som kommer att vidtas och hur omfattande och långvariga de blir. Det är även osäkert hur effektiva de finans- och penningpolitiska åtgärderna som vidtas är och hur snabbt ekonomin återhämtar sig när spridningen avtar. Prognosen utgår från antagandet att smittan sprids brett i , och . Vidare antas att de åtgärder som vidtas för att stoppa spridningen främst är på plats . De negativa ekonomiska konsekvenserna till följd av restriktioner och beteende- förändringar som syftar till att minska smittspridningen, syns redan tydligt runt om i världen. Realtidsindikatorer och publicerad månadsstatistik visar entydigt att den ekonomiska aktiviteten har fallit kraftigt . Inköpschefsindex för euroområdet föll till den lägsta nivå som uppmätts och nya ansökningar om arbetslöshetsunderstöd ökade rekordsnabbt i . Efter ett kraftigt fall väntas den globala ekonomin successivt återhämta sig , för att sedan gradvis fortsätta att stiga i takt med att den ekonomiska aktiviteten sakta återgår till det normala. Det väntas dock ta tid innan produktionen återhämtat sig till de nivåer som den låg på före nedgången. Resursutnyttjandet i omvärlden väntas bli lägre än normalt både 2020 och 2021. Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2019, prognos 2020–2023 -5,0 -3,5 BNP i världen, PPP-vägd1 -1,0 BNP i världen, KIX-vägd2 -3,3 -9,0 1BNP sammanviktad med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt . 2BNP sammanviktad med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade vikterna används och därefter skrivs de fram med trenden från de föregående fem åren. 3Den sammanvägda importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 4Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). 5Konsumentprisindex (KPI). 6Årsgenomsnitt, procent. Avser refiräntan för euroområdet, dvs. den ränta som banker i euroområdet får betala för lån i från , och Federal funds ränta för . 7Brent, USD per fat. Källor: Macrobond och egna beräkningar. 4.2Tillväxtutsikterna för 2020 och 2021 Snabb nedgång i svensk ekonomi Den ekonomiska aktiviteten i väntas minska kraftigt till följd av virus- utbrottet (se tabell 4.2). Den inhemska efterfrågan väntas påverkas starkt av restriktioner och beteendeförändringar som syftar till att minska den inhemska smitt- spridningen. drabbas exportinriktade industrier hårt av den globala efterfrågechocken. Produktionen i påverkas även mer direkt av ned- stängningar, ökad frånvaro och störningar i globala värdekedjor. Därtill har oron på de finansiella marknaderna ökat och börser fallit kraftigt. Sammantaget bedöms efterfrågan på svenska varor och tjänster minska kraftigt , för att sedan successivt återhämta sig. Resursutnyttjandet väntas bli betydligt lägre än normalt och svensk ekonomi bedöms vara i en lågkon- junktur både 2020 och 2021. Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2019, prognos 2020–2023 -4,0 -4,2 -0,5 -0,3 -1,1 -1,2 -10,7 -0,3 -1,0 -6,0 -5,4 -4,8 BNP i löpande pris -2,9 Anm.: Fasta priser, referensår 2018, ej kalenderkorrigerade värden, om inte annat anges. Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP jämfört med föregående år. 2BNP per person i totala befolkningen. Källor: och egna beräkningar. Hushållens konsumtion utvecklas svagt Hushållskonsumtionen väntas falla kraftigt . Virusutbrottet innebär att efterfrågan på många tjänster som resor, nöjen och restaurangbesök minskar kraftigt. Dessutom minskar efterfrågan inom detaljhandeln. En ökad oro på de finansiella marknaderna i kombination med ett osäkert arbetsmarknadsläge bidrar också till en lägre konsumtion. I takt med att smittspridningen avtar och osäkerheten gradvis minskar väntas konsumtionen återigen stiga och tydligt förstärkas (se tabell 4.2). Ökade statsbidrag understöder offentlig konsumtion väntas offentlig konsumtion fortsätta utvecklas svagt i ett historiskt perspektiv (se tabell 4.2). Minskad sysselsättning medför att kommunsektorns skatteintäkter ökar långsammare. Detta motverkas av ökade statsbidrag till kommunsektorn. Sammantaget bidrar detta till att den offentliga konsumtionen 2020 utvecklas i linje med . antas de offentliga konsumtions- utgifterna utvecklas svagare än 2020. I enlighet med regeringens principer för prognoser om att endast beslutade och aviserade åtgärder är inlagda minskar stats- bidragen jämfört med och vissa beslutade satsningar inom statlig verksamhet 2020 får inte någon förlängning 2021. Kraftigt fall i investeringarna Den förhöjda osäkerheten väntas leda till en betydande nedgång i investeringarna 2020 (se tabell 4.2). Det ovissa läget i kombination med allmänt dämpad efterfrågan bedöms leda till att företag skjuter upp sina investeringsbeslut, vilket medför en bred nedgång i näringslivets investeringar. Tillväxttakten i de offentliga investeringarna väntas öka 2020, jämfört med , främst till följd av ökade investeringar i infrastruktur. Sammantaget bedöms investeringarna falla kraftigt för att därefter gradvis återhämta sig i takt med att osäkerheten avtar. Investe- ringarna väntas därmed ge ett stort negativt bidrag till BNP-tillväxten 2020. Svag utveckling av utrikeshandeln Svensk utrikeshandel väntas försvagas påtagligt 2020 (se tabell 4.2). Både export och import påverkas av den globala nedgången och störningar i globala värdekedjor. utrikeshandel består till stor del av insatsvaror som är särskilt känsliga för konjunktursvängningar. Störningar i värdekedjorna får även konsekvenser för tillverkningsindustrin, där delar av produktionen tillfälligt stängs ned till följd av brist på importerade insatsvaror. Även vissa åtgärder för att begränsa smittspridningen som flera länder har vidtagit, framför allt att stänga gränser och att införa reseförbud, väntas försvåra handeln med varor och tjänster. I takt med att omvärldsefterfrågan stiger väntas svensk utrikeshandel gradvis återhämta sig 2021. Snabb försämring av arbetsmarknaden Det plötsliga fallet i efterfrågan till följd av virusutbrottet väntas ge stora effekter på svensk arbetsmarknad. Sysselsättningen väntas falla kraftigt då många företag tvingas säga upp personal (se tabell 4.3). Regeringens åtgärder bedöms dock mildra detta. De branscher som bedöms drabbas hårdast av efterfrågefallet, baserat på uppgifter om varsel, är bl.a. hotell och restaurang och handel. Inom dessa branscher är en stor andel av personalen visstidsanställd, vilket väntas bidra till det stora fallet i sysselsättningen. Tabell 4.3 Nyckeltal produktivitet och arbetsmarknad Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2019, prognos 2020–2023 -1,9 Arbetade timmar1, 2 -0,3 -2,4 -0,9 -0,8 -0,1 -0,1 -1,6 Befolkning, 15–74 år Anm.: Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Avser kalenderkorrigerade data. 2Enligt nationalräkenskaperna (NR). 3Avser arbetade timmar enligt NR dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt . 4Avser åldersgruppen 15–. 5Procent av befolkningen. 6Procent av arbetskraften. 7Utfall är ett beräknat årsmedelvärde. Källor: och egna beräkningar. Till följd av efterfrågefall, produktionsstopp och att företag tvingas säga upp personal väntas många bli arbetslösa 2020 och arbetslösheten väntas stiga snabbt. Detta gäller bland både kvinnor och män. Indikatorer bekräftar den snabba arbetslöshetsupp- gången. Exempelvis var antalet rapporterade varsel till Arbetsförmedlingen de högsta som uppmätts (se diagram 4.1). Risken för att bli arbetslös är särskilt hög bland de grupper av personer som redan tidigare hade en svag förankring på arbetsmarknaden, bl.a. till följd av visstidsanställning. Det gäller t.ex. utom- europeiskt födda och personer som saknar gymnasial utbildning. Då efterfrågan i svensk ekonomi väntas stiga fr.o.m. andra halvan av 2020 väntas även arbetsmarknaden återhämta sig något. Återhämtningen bedöms dock ske med en viss fördröjning, eftersom det bl.a. kan ta tid för företag att återanställa personal. Diagram 4.1 Rapporterade varsel vid Arbetsförmedlingen Antal personer berörda av varsel Källa: Arbetsförmedlingen. Resursutnyttjandet minskar kraftigt till följd av virusutbrottet. Redan före utbrottet hade det börjat minska. Svensk ekonomi bedöms vara i en kraftig låg- konjunktur 2020 som mildras men kvarstår 2021 vilket återspeglas i ett negativt BNP- gap, dvs. den procentuella skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP (se tabell 4.4). Tabell 4.4 Nyckeltal potentiella variabler Procentuell förändring om inte annat anges -5,2 -3,6 -1,9 -0,4 -0,1 -3,3 -2,4 -1,9 -0,4 Potentiell BNP, löpande priser2 Anm.: Fasta priser, referensår 2018, kalenderkorrigerade värden, om inte annat anges. Med potentiell avses den nivå på respektive variabel som skulle uppnås vid ett balanserat konjunkturläge. Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1Skillnaden mellan den faktiska och potentiella nivån i respektive variabel i procent av den potentiella nivån. 2Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser, referensår 2018) multiplicerad med BNP-deflatorn, som är ett prisindex för producerade varor och tjänster. Källor: och egna beräkningar. På grund av en ökad osäkerhet kopplad till virusutbrottet skjuts avtalsrörelsen upp och befintliga kollektivavtal förlängs. Det råder osäkerhet kring hur detta kommer att påverka löneökningstakten 2020. I ett läge då resursutnyttjandet bedöms vara betydligt lägre än normalt med en stigande arbetslöshet och svag produktivitetsutveckling väntas lönerna 2020 och 2021 växa i något långsammare takt än (se tabell 4.5). Inflationen, mätt med konsumentprisindex med fast bostadsränta (KPIF), väntas bli låg, framför allt . Terminspriser på el och råolja indikerar att energipriser kommer att verka återhållande på inflationen 2020. Även ett lågt resursutnyttjande både i och i omvärlden väntas dämpa inflationen. Sammantaget väntas KPIF-inflationen dämpas kraftigt och understiga inflationsmål på både 2020 och 2021 (se tabell 4.4). KPI- inflationen, som inkluderar effekten av ändrade bostadsräntor, väntas också bli låg 2020 och 2021. Tabell 4.5 Nyckeltal löner och priser Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2019 om inte annat anges, prognos 2020–2023 Anm.: Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 2Reallön beräknas som timlön enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för prisförändringar enligt KPI. 4KPI med fast ränta. Källor: , och egna beräkningar. Ökad oro på de finansiella marknaderna Virusutbrottet har bidragit till ökad oro på de finansiella marknaderna, med stora fall på världens börser och lägre räntor både i omvärlden och i . Flera central- banker, däribland , har försökt motverka de ekonomiska effekterna av virusutbrottet genom att bedriva en mer expansiv penningpolitik. bedöms sänka styrräntan samt hålla den låg i syfte att stödja efterfrågeutvecklingen och i förlängningen inflationen. Den låga reporäntan och en upptrappning av köp av tillgångar, såsom statsobligationer, säkerställda obligationer och obligationer utgivna av icke-finansiella företag, bidrar till ett allmänt lågt ränteläge framöver. Penningpolitiken väntas därmed vara fortsatt expansiv även 2020 och 2021 (se tabell 4.6). Kronan har försvagats i samband med den ökade marknadsturbulensen och väntas vara fortsatt svag 2020 och 2021. Tabell 4.6 Nyckeltal finansiella variabler Procent om inte annat anges, årsgenomsnitt. Utfall 2019, prognos 2020–2023 -0,3 -0,1 -0,3 -0,5 -0,5 -0,2 -0,2 -0,4 -0,4 -0,4 -0,2 Växelkurs, kronindex KIX1 Växelkurs, SEK per EUR 1 18 november 1992=100. Källor: Macrobond och egna beräkningar. Den ekonomiska utvecklingen som beskrivs ovan är regeringens huvudscenario. Det är dock viktigt att belysa faktorer som skulle kunna leda till en svagare eller starkare ekonomisk utveckling och 2021. Det går inte att veta hur stora effekterna till följd av pandemin blir. Om den blir mer långvarig än väntat, får ännu större global spridning eller om viruset får en stor utbredning igen efter en virusfri period riskerar de negativa ekonomiska konsekvenserna att bli större, både för omvärlden och för . Om de kraftfulla restriktioner som införts i flera länder dessutom blir långvariga kan dessa i sig leda till en kraftigare nedgång i omvärldens efterfrågan. En mer långvarig smittspridning skulle dessutom kunna påverka länders produktionskapacitet även efter att restriktionerna upphört, t.ex. om leverans- och produktionskedjor förstörs av omfattande konkurser eller om sysselsättningen sjunker som en effekt av att människor förlorar förankringen på arbetsmarknaden. Sådana effekter kan medföra att ekonomin blir sårbar för fler chocker och att återhämtningen tar än vad som antas i prognosen. En långvarig smittspridning skulle också kunna påverka hushållens inkomster i än större utsträckning. En mer expansiv finans- och penningpolitik globalt kan till viss del motverka de negativa effekterna. Det ovissa läget har bidragit till en ökad osäkerhet i ekonomin, med stora rörelser på de finansiella marknaderna och betydande fall på världens börser. Osäkerheten kan i sin tur dämpa konsumtionen och minska investeringsviljan ytterligare. Det finns även risk för att tillgångs- och bostadspriser påverkas. De negativa ekonomiska effekterna kan, i kombination med ökad oro på finansiella marknader, också förstärka redan befintliga obalanser i ekonomin. Ett betydande prisfall på till t.ex. bostäder skulle ha negativa effekter för ekonomin som helhet. En ytterligare osäkerhetsfaktor är vilka effekter den ekonomiska nedgången till följd av den pågående pandemin kommer att ha på världshandeln. Redan före utbrottet präglades världshandeln av spänningar. mellan och har visserligen mildrats , men det går inte att utesluta att den eskalerar igen. Om virusutbrottet leder till långvarigt stängda gränser eller ökad protektionism kan det innebära en svagare global tillväxt och därmed sämre utsikter för svensk export. Konjunkturutvecklingen i omvärlden kan också bli starkare än väntat, t.ex. om effekterna av virusutbrottet blir mildare än förväntat och den globala tillförsikten förbättras i snabbare takt än väntat. En starkare ekonomisk utveckling i omvärlden skulle gynna svensk exportindustri. Utöver smittspridningen finns även andra osäkerhetsfaktorer. Klimatförändringarna, extrema väderhändelser och förlust av biologisk mångfald utgör risker för den globala ekonomin eftersom de kan medföra stora kostnader för både enskilda och samhället. Även geopolitisk oro, t.ex. kopplad till konflikter i , bidrar till osäkerhet för den globala ekonomin. Därtill har det säkerhetspolitiska läget i närområde försämrats , vilket innebär att oförutsägbarheten har ökat. Vidare utgör finansiella obalanser som byggs upp , t.ex. genom uppbyggnad av skulder och stigande tillgångspriser, en risk. 4.4Utvecklingen 2022 och 2023 I detta avsnitt beskrivs ett huvudscenario för svensk ekonomi 2022 och 2023, under förutsättningen att inga nya störningar påverkar ekonomin. En utgångspunkt för scenariot är att BNP-utvecklingen på bestäms av ekonomins utbudssida, tillväxten i produktivitet och antalet arbetade timmar. Vidare innebär regeringens principer för prognoser att endast beslutade och aviserade förändringar av skatteregler och statens utgifter beaktas. antas också att kommunsektorn som helhet redovisar resultat i linje med god ekonomisk hushållning. Prognoser är alltid förknippade med osäkerhet, och i rådande läge är denna osäkerhet betydligt större än normalt. Prognosen utgår från antagandet att smittan sprids brett i , och . Vidare antas att de åtgärder som vidtas i syfte att stoppa smittspridningen främst genomförs . I prognosen antas också att de finans- och penningpolitiska åtgärder som vidtas runt om i världen lyckas förhindra att utbrottet leder till långsiktigt negativa ekonomiska effekter. Konjunkturåterhämtning 2022 och 2023 Konjunkturåterhämtningen i spåren av virusutbrottet antas fortgå i omvärlden och 2023 och efterfrågan på svensk export väntas fortsätta att öka, men i avtagande takt. BNP-tillväxten i de länder som är viktiga för utrikeshandel antas vara något högre än det historiska genomsnittet (se tabell 4.1). I antas konjunkturåterhämtningen ske i ungefär samma takt som en genom- snittlig återhämtning från tidigare kriser. antas BNP-tillväxten öka snabbare än potentiell BNP, men resursutnyttjandet bedöms vara något lägre än balanserat under hela prognosperioden (se tabell 4.2 och tabell 4.4). Den offentliga konsumtionen antas minska, vilket är en följd av antagandet om oförändrade regler. Den minskande osäkerheten medför dock att både investeringarna och hushålls- konsumtionen ökar snabbare än genomsnittet . Även sysselsättningstillväxten antas tillta när återhämtningen syns alltmer på arbets- marknaden och 2023 (se tabell 4.3). Det leder till att arbetslösheten faller. Sammantaget innebär detta att arbetade timmar växer betydligt snabbare än den genomsnittliga tillväxttakten , både 2022 och 2023. Inflationstrycket bedöms vara fortsatt svagt, men stigande 2022 och 2023 (se tabell 4.5). Inflationen mätt med KPIF, dvs. KPI med fast bostadsränta, bedöms dock inte uppnå inflationsmål på under hela prognosperioden. bedöms inte höja reporäntan förrän . Det råder stor osäkerhet kring de ekonomiska konsekvenserna av det nya coronaviruset. Virusutbrottet bedöms få både direkta och indirekta effekter på ekonomin. Den direkta ekonomiska effekten av viruset är att färre personer kan arbeta i samma utsträckning som de brukar vilket får en negativ inverkan på produktionen. Produktionsminskningen beror till viss del på att personer är frånvarande från arbete på grund av sjukdom eller stannar hemma från arbetet för att undvika smitta eller vårda anhöriga. Därutöver kan uteblivna insatsvaror till följd av störningar i produktionen orsaka ytterligare störningar i produktionen längre upp i värdekedjan. En viktig faktor för företagens möjligheter att upprätthålla sin produktion är därför möjligheten att hitta alternativ till nedstängda underleverantörer. Det är svårt att uppskatta storleken på produktionsbortfallet eftersom det till stor del beror på olika faktorer, såsom hur snabbt viruset sprids i samhället och hur effektiv behandlingen av redan insjuknade är. En annan osäkerhetsfaktor är de ekonomiska konsekvenserna av de åtgärder som har vidtagits och som kan komma att vidtas framöver för att motverka smittspridningen. som åtgärderna bromsar smittspridning kan de också minska hushållens konsumtion och företagens investeringar vilket kan dämpa produktionen ytterligare. Även risken för att bli smittad kan innebära att hushållen i högre utsträckning väljer att stanna hemma vilket i sin tur kan minska hushållens konsumtion. Förutom den direkta negativa effekten på BNP finns det också andra mer indirekta effekter av viruset. Sådana effekter handlar t.ex. om att osäkerheten om utvecklingen i sig håller tillbaka investerings- och konsumtionsviljan. Svårigheter att uppskatta de ekonomiska konsekvenserna av virusutbrottet har också lett till att osäkerheten på de finansiella marknaderna ökat, vilket riskerar att förstärka fallen i BNP både i och i omvärlden. Eftersom det finns en osäkerhet kring effekterna av det nya coronaviruset analyseras två alternativa scenarier (se tabell 4.7).3 I scenario 1 antas virusutbrottet få samma negativa effekt på ekonomin 2020 som i huvudscenariot men återhämtningen av ekonomin antas ske i snabbare takt 2021. I scenario 2 antas virusutbrottet få en större negativ effekt på ekonomin jämfört med prognosen i huvudscenariot som den ekonomiska återhämtningen efter 2020 antas bli långsammare. I scenario 1 antas ekonomin få en starkare utveckling jämfört med prognosen i huvudscenariot. Detta leder till att resursutnyttjandet i ekonomin blir något högre än i huvudscenariot. Som en konsekvens av detta blir inflationen därför något högre 2021. Sammantaget blir den offentliga sektorns finansiella sparande något högre 2021 än i huvudscenariot. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld blir därmed något lägre. I scenario 2 bidrar de direkta och indirekta negativa effekterna av virusutbrottet till att produktionen och BNP-tillväxten i faller mer 2020 än vad som antas i huvudscenariot. Detta leder till att resursutnyttjandet i blir mycket lägre jämfört med huvudscenariot, vilket får till följd att arbetslösheten blir högre och inflationstrycket i ekonomin blir lägre jämfört med huvudscenariot. Som en konsekvens av den lägre aktiviteten i ekonomin blir den offentliga sektorns finansiella sparande lägre än i huvudscenariot, främst till följd av lägre inkomster från skatter men också i viss mån på grund av ökade offentliga utgifter när arbetslösheten stiger. De försämrade offentliga finanserna antas finansieras med lån vilket tillsammans med en lägre BNP får till följd att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld som andel av BNP ökar. 3Utgångspunkten för bedömningen av de ekonomiska konsekvenserna är analyser genomförda med hjälp av vilken är en allmän jämviktsmodell som utarbetats av baserat på etablerad ekonomisk teori. För en längre beskrivning av se – Technical documentation (). Tabell 4.7 Alternativa scenarier Procentuell förändring om inget annat anges. Scenario 1: starkare återhämtning. Scenario 2: djupare och längre kris. Utfall 2019 och prognos enligt huvudscenario i fet stil för respektive variabel utifrån tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade reformer1 -4,2 Scenario 1: Starkare återhämtning -4,2 Scenario 2: Djupare och längre kris -5,2 -3,6 Scenario 1: Starkare återhämtning -5,2 -1,8 Scenario 2: Djupare och längre kris -9,0 Scenario 1: Starkare återhämtning Scenario 2: Djupare och längre kris -1,3 -0,5 Scenario 1: Starkare återhämtning Scenario 2: Djupare och längre kris -0,3 -0,1 -0,3 Scenario 1: Starkare återhämtning -0,3 -0,1 Scenario 2: Djupare och längre kris -0,3 -0,5 -0,5 -3,8 -1,4 Scenario 1: Starkare återhämtning -3,8 Scenario 2: Djupare och längre kris -9,0 -7,0 Scenario 1: Starkare återhämtning Scenario 2: Djupare och längre kris