prop · H703127 · 2020-03-23 00:00:00 — 15 § Huvudmannen för en sådan utbildning som avses i 13 § ska göra ett urval bland mot- tagna sökande, om fler sökande har tagits emot till huvudmannens utbildning än det finns platser i utbildningen. Urval ska göras på grunder som godkänner. Paragrafen innehåller bestämmelser om urval bland mottagna sökande till en utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansunder- visning får användas för hela utbildningen. Enligt paragrafen ska huvudmannen göra ett urval bland mottagna sökande, om fler sökande har tagits emot till huvudmannens utbildning än det finns platser i utbildningen. Urval ska göras på grunder som Skolin- spektionen godkänner i samband med att myndigheten enligt 9 § god- känner huvudmannen som utförare av utbildning där distansundervisning används. Skolinspektionen ska alltså granska urvalsgrunderna i samband med dess prövning av huvudmannens ansökan om godkännande (jfr 10 kap. 36 § och propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet [prop. 2009/10:165 s. 383 och 744]). Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3.2. Särskilda kostnader för en elev 16 § Om en elev på grund av andra särskilda skäl har antagits till en utbildning där distans- undervisning används med stöd av 8 § får, trots bestämmelserna om avgiftsfri utbildning i 15 kap. 17 § och 18 kap. 17 §, eleven svara för kostnader för bredbandsuppkoppling och annan teknisk utrustning i form av nödvändig hårdvara som behövs för utbildningens genom- I paragrafen görs i fråga om distansundervisning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan avsteg från huvudregeln att utbildningen i dessa skol- former ska vara avgiftsfri. Av paragrafen framgår att en elev kan få svara för kostnader för bred- bandsuppkoppling och annan teknisk utrustning i form av nödvändig hård- vara som behövs för genomförandet av en utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen, trots bestämmelserna om avgiftsfri utbildning i de nämnda skolformerna i 15 kap. 17 § och 18 kap. 17 §. Detta gäller dock bara för elever som har antagits till en sådan utbildning på grund av andra särskilda skäl än dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik. bredbandsuppkoppling avses t.ex. kostnad för bredbandsabonnemang och Med nödvändig hårdvara avses t.ex. dator, telefon eller skri- vare som behövs i utbildningen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3.5. Ersättning till en offentlig huvudman 17 § En offentlig huvudman som har antagit en elev till ett program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning används med stöd av 8 § ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun (interkommunal ersättning). Om det är fråga om ett nationellt program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan eller programinriktat val som har utformats för en grupp elever i gymnasieskolan ska hemkommu- nen betala det belopp som har beslutats i varje särskilt fall av . Om det är fråga om en annan utbildning än som anges i andra stycket ska den interkommu- nala ersättningen motsvara anordnarens självkostnad, om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat. Denna paragraf gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. I paragrafen regleras hemkommunens skyldighet att lämna ersättning till en kommun eller region för elever som tas emot till en utbildning inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen. Paragrafen motsvarar i huvudsak 16 kap. 50 § första och andra styckena, 16 kap. 51 § första och tredje styckena, 17 kap. 26 §, 19 kap. 43 § första och andra styckena, 19 kap. 44 § första och tredje styckena och 19 kap. 44 a §, som reglerar hemkommunens ersättning till andra kommuner för bl.a. riksrekryterande utbildningar och andra utbildningar med liknande förutsättningar i gymnasieskolan och Enligt första stycket ska en offentlig huvudman som har antagit en elev till ett program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distans- undervisning får användas för hela utbildningen ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun. Av andra stycket framgår att när det är fråga om ett nationellt program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan eller introduktionsprogrammet programinriktat val som har utformats för en grupp elever i gymnasiesko- lan ska hemkommunen betala det belopp som har beslutats i varje särskilt Av tredje stycket framgår att om det är fråga om en annan utbildning än som anges i andra stycket ska ersättningen motsvara anordnarens själv- kostnad, om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat. Detta gäller således om det är fråga om något av introduktionsprogrammen programinriktat val som har utformats för en enskild elev, yrkesintroduktion, individuellt alternativ eller språkintroduk- tion i gymnasieskolan eller ett individuellt program i gymnasiesärskolan. Enligt fjärde stycket gäller inte paragrafen om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. svensk elev avses i skollagen en elev vars vårdnadshavare stadigvarande vistas i utlandet och av vilka minst en är svensk medborgare (29 kap. 7 § första stycket). Motsvarande bestämmelser finns i bl.a. 16 kap. 52 § tredje stycket, 17 kap. 35 § fjärde stycket och 19 kap. 45 § tredje stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5.1. Bidrag till en enskild huvudman 18 § Hemkommunen ska lämna bidrag till en enskild huvudman som har antagit en elev till ett program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning används med stöd av 8 §. Om det är fråga om ett nationellt program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan eller programinriktat val som har utformats för en grupp elever i gymnasieskolan består bidraget av ett grundbelopp enligt 19 § som har beslutats i varje särskilt fall av och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 20 §. Om det är fråga om en annan utbildning än som anges i andra stycket ska bidraget motsvara den enskilde huvudmannens självkostnad, om inte huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat. Denna paragraf gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Paragrafen handlar om hemkommunens skyldighet att lämna bidrag till en enskild skolhuvudman för elever som tas emot till en utbildning inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen. Paragrafen motsvarar i huvudsak 16 kap. 51 § första och tredje styckena, 16 kap. 52 §, 16 kap. 55 § andra stycket, 17 kap. 26 §, 19 kap. 44 § första och tredje styckena, 19 kap. 44 a och 45 §§ och 19 kap. 48 § tredje stycket, som reglerar hemkommunens ersätt- ning till andra huvudmän för bl.a. riksrekryterande utbildningar och andra utbildningar med liknande förutsättningar i gymnasieskolan och gymna- Enligt första stycket ska en enskild huvudman som har antagit en elev till ett program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distans- undervisning får användas för hela utbildningen ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun. Av andra stycket framgår att när det är fråga om ett nationellt program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan eller introduktionsprogrammet programinriktat val som har utformats för en grupp elever i gymnasiesko- lan ska hemkommunen betala ett grundbelopp som har beslutats i varje särskilt fall av . Hemkommunen ska i vissa fall även lämna ett tilläggsbelopp som inte beslutar om. Av tredje stycket framgår att om det är fråga om en annan utbildning än som anges i andra stycket ska ersättningen motsvara anordnarens själv- 2019/20:127 kostnad, om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat. Detta gäller således om det är fråga om något av introduktionsprogrammen programinriktat val som har utformats för en enskild elev, yrkesintroduktion, individuellt alternativ eller språkintroduk- tion i gymnasieskolan eller ett individuellt program i gymnasiesärskolan. Enligt fjärde stycket gäller inte paragrafen om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Med utlands- svensk elev avses i skollagen en elev vars vårdnadshavare stadigvarande vistas i utlandet och av vilka minst en är svensk medborgare (29 kap. 7 § första stycket). Motsvarande bestämmelser finns i bl.a. 16 kap. 52 § tredje stycket, 17 kap. 35 § fjärde stycket och 19 kap. 45 § tredje stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5.1. 19 § Grundbeloppet ska avse ersättning för I paragrafen regleras vilka kostnadsslag som ingår i det grundbelopp som en hemkommun ska betala till en enskild huvudman enligt 18 § andra stycket. Paragrafen motsvarar 16 kap. 53 § och 19 kap. 46 §. Av 16 § framgår att en huvudman inte alltid måste svara för kostnaden för vissa lärverktyg. Grundbeloppet avser då inte ersättning för dessa lär- verktyg. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5.1. 20 § Tilläggsbelopp ska lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervisning. Tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska vara individuellt bestämt utifrån elevens behov. Hemkommunen är inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. I paragrafen finns bestämmelser om det tilläggsbelopp som en hem- kommun ska betala till en enskild huvudman enligt 18 § andra stycket. Paragrafen motsvarar 16 kap. 54 § och 19 kap. 47 §. Enligt första stycket ska tilläggsbelopp lämnas för elever som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervis- ning. Tilläggsbelopp ska således inte lämnas för alla elever i behov av sär- skilt stöd, utan endast när behoven är omfattande. Tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska vidare vara individuellt bestämt utifrån elevens behov. Stödet ska alltså anpassas efter varje elevs behov på indivi- duella grunder. I andra stycket anges att hemkommunen inte är skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisa- toriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5.1. Bemyndigande om ersättning och bidrag 21 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om den ersättning och det bidrag som avses i 17–20 §§. Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om hemkommunens ersättning till en offentlig huvudman respektive bidrag till en enskild huvudman som utför distansundervisning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Liknande bemyndiganden finns i 16 kap. 50 § tredje stycket och 19 kap. 43 § tredje stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5.1. Rätt att fullfölja utbildningen med ordinarie undervisning 22 § En elev som har påbörjat en utbildning på ett nationellt program eller en nationell inriktning inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan eller på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan, där distansundervisning används med stöd av 8 §, och som därefter önskar delta i ordinarie undervisning har rätt att fullfölja utbildningen på det påbörjade programmet eller den påbörjade inriktningen med sådan undervisning hos hemkommunen, om hemkom- munen erbjuder sådan utbildning. Erbjuder hemkommunen inte den aktuella utbildningen, har eleven rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning med ordinarie undervisning i en annan kommun eller en region som anordnar utbildningen. I paragrafen finns bestämmelser om elevens rätt att med ordinarie under- visning fullfölja en påbörjad utbildning i gymnasieskolan eller gymnasie- särskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen. Bestämmelserna gäller utöver andra bestämmelser i skollagen om rätt att fullfölja en utbildning inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan som kan tillämpas på en utbildning där distansundervisning får användas för hela utbildningen. Sådana bestämmelser finns t.ex. i 16 kap. 37 §. Bestäm- melserna om rätt att fullfölja utbildningen efter flytt från en kommun i 16 kap. 49 § är dock inte tillämpliga på en utbildning där distansunder- visning får användas för hela utbildningen eftersom en sådan utbildning är riksrekryterande (se 14 § förevarande kapitel). Enligt första stycket ska en elev, som har påbörjat en utbildning på ett nationellt program eller en nationell inriktning inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan eller på ett introduktionsprogram i gymnasieskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen och som sedan vill fullfölja utbildningen med ordinarie undervisning, ha rätt att göra det hos hemkommunen. Detta gäller dock bara under förutsättning att hemkom- munen erbjuder sådan utbildning som eleven har påbörjat. Om hemkommunen inte erbjuder den aktuella utbildningen har eleven enligt andra stycket rätt att efter eget val fullfölja sin utbildning med ordinarie undervisning i en annan kommun eller en region som anordnar utbildningen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3.4. 23 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om distansundervisning i , grundsärskolan, specialskolan, samesko- lan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. 2019/20:127 Paragrafen innehåller ett bemyndigande som gör det möjligt för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om distansundervisning i , grundsärskolan, spe- cialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.4.1. 23 kap. Entreprenad och samverkan Kapitlet är nytt och innehåller bestämmelser om entreprenad och samver- kan. Kapitlet ersätter det befintliga 23 kapitlet. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om –allmänna förutsättningar för entreprenad (2–7 §§), –vad som får överlämnas på entreprenad (8–19 §§), –bemyndigande om entreprenad (20 §), –samverkan (21–24 §§), och –överlåtelse av ansvar för medicinska insatser (25 och 26 §§). I paragrafen beskrivs innehållet i kapitlet. Allmänna förutsättningar för entreprenad Vad avses med entreprenad? 2 § Med entreprenad avses i denna lag att en huvudman sluter avtal med någon annan om att denne ska utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksamhet som huvudmannen ansvarar för enligt denna lag. Huvudmannen behåller huvudmannaskapet för uppgifter som utförs på entreprenad. Ett avtal om entreprenad får endast slutas under de förutsättningar som anges i detta kapi- tel. De bestämmelser som finns för en utbildning eller en annan verksamhet enligt denna lag gäller även för uppgifter som utförs på entreprenad, om inte något annat anges i detta kapitel eller i föreskrifter som har meddelats i anslutning till kapitlet. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som avses med entreprenad i skollagen och vilka bestämmelser som ska tillämpas vid entreprenad. Paragrafen motsvarar delvis den hittillsvarande 1 §. I första stycket finns en definition av entreprenad. Med entreprenad avses i lagen att en huvudman sluter avtal med någon annan om att denne ska utföra uppgifter inom den utbildning eller annan verksamhet som huvudmannen ansvarar för enligt lagen. Den huvudman som avses kan vara en huvudman inom skolväsendet eller en huvudman för någon annan utbildning eller verksamhet enligt skollagen. Kommuner och staten är huvudmän inom skolväsendet. Det kan även regioner vara samt enskilda som har godkänts som sådana huvudmän (2 kap. 2–5 §§). Bestämmelser om huvudmän utanför skolväsendet finns i 24 kap. om särskilda utbild- ningsformer och 25 kap. om annan pedagogisk verksamhet. Den som huvudmannen sluter avtal med kan vara en kommun, en region, staten eller en enskild fysisk eller juridisk person. Den huvudman som överlämnar uppgifter på entreprenad behåller huvudmannaskapet för de uppgifter som överlämnas. Det är alltså fortfa- rande huvudmannen som ansvarar för att verksamheten t.ex. håller till- räckligt hög kvalitet och i övrigt uppfyller de krav som uppställs i skolför- fattningarna (2 kap. 8 §). Ett avtal om entreprenad får enligt andra stycket endast slutas under de förutsättningar som anges i kapitlet. Regeringen har dock enligt 19 § vissa möjligheter att medge att uppgifter överlämnas på entreprenad även i andra fall. Av tredje stycket framgår att de bestämmelser som finns för en utbild- ning eller en annan verksamhet enligt skollagen även gäller för uppgifter som utförs på entreprenad, om inte något annat anges i kapitlet eller i föreskrifter som meddelats i anslutning till kapitlet. Utgångspunkten är således att skollagens övriga bestämmelser och bestämmelser i andra skol- författningar gäller även för uppgifter som utförs på entreprenad. Det- samma gäller de bestämmelser som kan finnas i annan författning som gäller för en utbildning eller en annan verksamhet enligt skollagen. Exem- pelvis omfattas den som utför uppgifter på entreprenad åt en offentlig skolhuvudman av bl.a. de bestämmelser om behandling av personupp- gifter som finns i lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. När det gäller enskilda huvudmän och de enskilda entreprenörer de anlitar finns det bestämmelser om behandling av personuppgifter i 26 a kap. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.9. Kommuner och regioner får utföra uppgifter på entreprenad 3 § Trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen (2017:725) om anknytning till kom- munens eller regionens område eller deras medlemmar får en kommun eller en region genom ett avtal enligt 2 § utföra uppgifter åt en annan huvudman inom skolväsendet eller sådana uppgifter som avses i 18 §. Paragrafen innehåller ett undantag från den s.k. lokaliseringsprincipen i 2 kap. 1 § kommunallagen för den situationen att en kommun eller en region är utförare av entreprenad enligt skollagen. Paragrafen motsvarar i huvudsak det hittillsvarande andra stycket i 1 §. Genom undantaget ges kommuner och regioner befogenhet att utföra uppgifter på entreprenad enligt skollagen även om angelägenheten inte har anknytning till kommunens eller regionens område eller medlemmar. Kommuner och regioner får alltså utföra uppgifter på entreprenad åt andra huvudmän, oavsett dessas geografiska belägenhet eller vilka personer huvudmännens verksamhet riktar sig till. Beställaren måste dock vara en huvudman inom skolväsendet eller också måste uppgifterna avse utbild- ning vid ett särskilt ungdomshem enligt 24 kap. 8 eller 9 § eller utbildning för elever som vårdas på sjukhus eller annan motsvarande institution enligt 24 kap. 17–19 §§. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.8. Staten får utföra vissa uppgifter på entreprenad 4 § Staten får som huvudman för specialskolan och sameskolan endast utföra sådana uppgif- ter på entreprenad som 1.avses i 15 §, eller 2.avser fjärrundervisning enligt 16 § i ett sådant ämne eller i en sådan verksamhet som avses i 15 §. 2019/20:127 I paragrafen regleras i vilken omfattning som staten får utföra uppgifter på entreprenad. Att staten är huvudman för specialskolan och sameskolan framgår av 2 kap. 4 §. Genom den nu aktuella paragrafens ordalydelse klargörs att sta- ten endast kan utföra uppgifter på entreprenad enligt skollagen i egenskap av huvudman inom skolväsendet. Andra statliga myndigheter än Special- pedagogiska skolmyndigheten, som svarar för specialskolan, och Same- skolstyrelsen, som svarar för sameskolan, kan därmed inte komma i fråga som utförare. Av första punkten framgår att staten i ovan nämnd egenskap på entre- prenad endast får utföra uppgifter som avser undervisning i teckenspråk eller samiska eller integrerad samisk undervisning i . Av andra punkten framgår att staten även får utföra fjärrundervisning i ett sådant ämne eller i en sådan verksamhet som avses i första punkten. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.7. Överlämnande av myndighetsutövning vid entreprenad 5 § Om en huvudman överlämnar uppgiften att bedriva undervisning på entreprenad, får huvudmannen även överlämna den myndighetsutövning som hör till en lärares undervis- ningsuppgift till utföraren. I paragrafen regleras överlämnande på entreprenad av uppgifter som inne- fattar myndighetsutövning. Paragrafen motsvarar i sak hittillsvarande 6 § första stycket. En huvudman som överlämnar uppgiften att bedriva undervisning på entreprenad får enligt paragrafen även överlämna den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift till utföraren. Som exempel på undervisningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning kan nämnas betygssättning. Det kan också vara fråga om åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande, dvs. s.k. disciplinära och andra särskilda åtgärder enligt 5 kap. 6–23 §§. Utfärdandet av betygsdo- kument är däremot en uppgift för rektorn och stannar hos denne. En sådan uppgift kan alltså inte med stöd av den aktuella paragrafen överlämnas till en utförare. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.10. 6 § En kommun eller en region får, när det gäller vuxenutbildning, överlämna även den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter till utföraren. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om begränsningar när det gäller överlämnande av rektorsuppgifter som innefattar myndighetsut- Paragrafen innehåller särskilda bestämmelser om överlämnande på entre- prenad av uppgifter som innefattar myndighetsutövning inom Paragrafen motsvarar i sak hittillsvarande 6 § andra och Någon ändring i sak är inte avsedd. Av första stycket framgår att en kommun eller en region vid entreprenad som avser vuxenutbildning får överlämna även den myndig- hetsutövning som hör till rektorns uppgifter till utföraren. regionen får alltså vid entreprenad inom den nämnda skolformen till utfö- raren överlämna såväl den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift (5 §) som den myndighetsutövning som hör till rek- torns uppgifter. Bestämmelsen innebär att kommunen eller regionen till utföraren t.ex. får överlämna rektorns uppgifter att utfärda betygsdoku- ment och utdrag ur betygskatalogen enligt 4 kap. 22 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Även rektorns befogenhet att besluta om avstängning av en elev enligt 5 kap. 17 eller 19 § skollagen innefattar myndighetsutövning. Andra stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om begräns- ningar när det gäller överlämnande av rektorsuppgifter som innefattar myndighetsutövning. Det kan t.ex. handla om att endast vissa utbildnings- anordnare får komma i fråga för överlämnande av rektorsuppgifter som innefattar myndighetsutövning. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.10. 7 § Bestämmelser om vilka som får undervisa i skolväsendet finns i 2 kap. 13–19 §§. I stället för vad som anges i 2 kap. 18 § får, när det gäller , grundsärskolan, special- skolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, en lärare som inte uppfyller kraven på legitimation och behörighet i 2 kap. 13 § ändå undervisa vid entreprenad om 1.undervisningen avser modersmål eller yrkesämne i gymnasieskola eller gymnasiesär- skola, och 2.läraren är lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt har en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. I paragrafen anges de krav som ställs på en entreprenadlärare, dvs. en lärare som undervisar hos utföraren av en entreprenad, inom vissa skol- former. I 2 kap. 13–19 §§ skollagen finns bestämmelser om vilka som får bedri- va undervisning i skolväsendet. Huvudregeln i 2 kap. 13 § första stycket är att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen.