prop · H703130 · 2020-05-28 00:00:00 — dialogen med ledande branschbolag samt bedrivit ett omfattande arbete kring ökad transparens i branschen. Däremot är vissa internationella pensionsfonder tydligare kring hur de bidrar till att uppfylla FN:s hållbarhetsmål och bygger sina temainvesteringar, kommunikation och rapportering kring dessa. Till exempel, analyserar en fond investeringar med ett AI-verktyg för att se vilka investeringar som bidrar till FN:s utvecklingsmål. Fonden redovisar att av totalt förvaltat kapital finns i investeringar som bidrar till FN:s utvecklingsmål, med målet att öka detta till . ansvarar för implementering av hållbarhetsarbetet. Fonderna har i hög grad integrerat hållbarhetsarbetet i förvaltningen. Ansvaret ligger i flertalet fonder på kapitalförvaltningschefen, vilket tydliggör ansvaret för hållbarhetsarbetet i investeringsprocesserna. I samtliga fonder finns även 2–4 dedikerade medarbetare med ansvar för frågor och aktiviteter kring ägarstyrning och hållbarhet tvärs organisationen och i samarbete med andra investerare. Samma typ av organisering ses hos andra ledande internationella pensionsfonder. Rapporteringen kring hållbarhetsarbete är omfattande, men komplex och skiljer sig fonderna emellan. Fonderna rapporterar enligt flera globala ramverk, precis som andra ledande internationella pensionsfonder. Samtliga fonder rapporterar sina strategier, mål och verktyg i hållbarhetsarbetet samt hur de har arbetat för att nå målen. Formatet varierar och många har ändrat format . Ett undantag är Sjunde AP-fonden som valt att inte rapportera sina hållbarhetsrelaterade mål externt. Fonderna rapporterar kring hur det lagstiftade mandatet vägleder fondernas resonemang och avvägningar kring viktiga beslut (exempelvis gällande avyttringar av tobaksbolag eller ställningstaganden kring fossila bränslen) i sin externa rapportering. Kommunikationen externt blir dock ibland komplex och svår att förstå. För att förstå fondernas arbete krävs ofta förkunskaper och viss insyn i de många aspekter som tas i beaktande, till exempel AP-fondernas uppdrag och portföljteori (exempelvis avvägningen mellan avkastning och risk). Exempelvis är det, i en medial kontext, svårt för fonderna att tydliggöra att man inte har mandat att fatta beslut som går emot det övergripande målet (om avkastning och risk), utom om det bryter mot den svenska konventionsgrunden. AP-fonderna fortsätter att arbeta med att förbättra transparensen kring sitt uppdrag. Redovisningen av koldioxidutsläpp är enkel, tydlig och ser likadan ut tvärs fonderna. För koldioxidutsläpp i den noterade aktieportföljen tog fonderna fram gemensamma mått och rapporteringsformat . har Första till Fjärde AP-fonderna därtill enats om att ange hur stor andel av förändringen som sker till följd av ändrad portföljmix och hur mycket som kommer från förändringar i bolagens utsläpp. Andra ledande internationella pensionsfonder har i större utsträckning förenklat sin externa rapportering, till exempel med tabeller som sammanställer mål och utveckling . Till exempel redovisar några fonder fossila innehav (de visar andel investeringar inom energisektorn, och vilka energikällor som står bakom detta) eller hur investeringar i förnybar energi och investeringar som bidrar till FN:s utvecklingsmål utvecklas . 1.3 Rekommendationer baserat på årets utvärdering Fem rekommendationer har tagits fram för fortsatt utveckling av fondernas verksamhet, baserat på årets utvärdering. Några observationer som ligger till grund för rekommendationerna har funnits med i tidigare års utvärderingar och har aktualiserats igen. Rekommendationer främst till fondernas huvudman 1.Fortsätt utvärdera placeringsreglerna och bidra till att säkra rätt kompetens. Se över fondernas möjlighet att attrahera rätt kompetens, givet fortsatt modernisering av Första till Fjärde AP-fondernas placeringsregler. I takt med att fonderna får möjlighet att bredda sina investeringar och nyttja nya investeringsmodeller ställs högre krav på specialiserad kompetens. Det är därför viktigt att se över hur tillgång till rätt kompetens fortsatt kan säkras även i styrelserna. Möjligheten att attrahera rätt mix av kompetens inom AP-fondernas styrelser, till exempel inom global kapitalförvaltning och investeringar i illikvida tillgångar bör ses över. Utvärdera Sjunde AP-fondens placeringsregler. släppte promemorian ”Förvalsalternativet inom premiepensionen”. I promemorian föreslås bland annat att ”Förvalsalternativet ska i stället utformas som en enda fond som förvaltas av Sjunde AP-fonden. Placeringsreglerna för Första–Fjärde AP-fonderna ska i stora delar gälla även Sjunde AP-fondens förvaltning av förvalsalternativet i stället för de placeringsregler i lagen om värdepappersfonder som gäller”54. Att modernisera denna fonds regler bedöms positivt och placeringsreglerna bör därför fortsatt utredas, för att säkerställa att fonden genererar bästa möjliga avkastning för premiepensionsspararna. Sjunde AP-fondens möjligheter att investera i onoterade tillgångar, till exempel fastigheter och infrastruktur, är fortsatt begränsade. 2.Anpassa den årliga utvärderingen av AP-fonderna till de nya placeringsreglerna. I takt med att fondernas mandat och placeringsregler förnyas och fondernas investeringsstrategier utvecklas bör den årliga utvärderingen anpassas. Fonderna bör fortsatt utvärderas i relation till det lagstadgade mandatet, vilket innebär att Första till Fjärde AP- fondernas årliga utvärdering framåt även bör innefatta fondernas arbete för att säkra föredömlig förvaltning. Utvärderingen av hur fonderna arbetar med föredömlig förvaltning skulle kunna inkludera följande delar: Beskrivning av hur respektive fond omsatt de nya placeringsreglerna i en hållbarhetsstrategi samt inkluderat prioriterade områden. Beskrivning av respektive fonds målsättningar inom ramen för strategin och prioriterade områden samt framsteg relaterat till uppsatta mål. 54Fi2020/00584/FPM. Beskrivning av hur Första till Fjärde AP-fonderna har vidareutvecklat sitt samarbete kring hållbarhetsfrågor och vilka resultat det gemensamma hållbarhetsarbetet uppnått . Givet utvecklingen av investeringsmarknaderna och AP-fonderna över de senaste 10–20 åren samt Första till Fjärde AP-fondernas nya placeringsregler bör fondernas investeringar i illikvida tillgångar utvärderas mer detaljerat. En uppdaterad utvärdering av fondernas placeringar i illikvida tillgångar skulle till exempel kunna inkludera hur fondernas illikvida tillgångar förändras på totalnivå, hur olika kategorier utvecklas (till exempel fastigheter respektive onoterade aktier) samt en analys av avkastningsbidraget från respektive kategori. I linje med utvecklingen bör den grundläggande utvärderingen fästa mindre vikt vid att mäta avkastning från så kallad aktiv förvaltning, som definieras olika tvärs fonder och . Istället bör större vikt läggas vid att förstå fondernas investeringsmodeller och källor till avkastning. Rekommendationer främst till AP-fonderna 3.Fortsätt utveckla samverkan mellan fonderna för att ytterligare sänka kostnaderna, öka kompetensen och förbättra resultatet, även kring hållbarhetsfrågor. Fondernas samarbete utanför investeringsverksamheten har ökat . genomfördes exempelvis en omvärlds- och behovsanalys som förberedelse inför en kommande gemensam upphandling av systemstöd. Fonderna bör aktivt söka ökat samarbete där det inte leder till alltför hög komplexitet, eller äventyrar konkurrensen fonderna emellan. Möjliga områden att undersöka för ökat samarbete skulle fortsatt kunna vara: Kompetensutbyte och utveckling av fondernas externa nätverk kring investeringar i onoterade tillgångar. Gemensamma upphandlingar och samarbete med leverantörer av hållbarhetsdata där det är relevant. Rapportering kopplat till hållbarhet och föredömlig förvaltning, till exempel i linje med hur fonderna har arbetat med framtagandet av gemensam standard för koldioxidrapportering 4.Fortsätt utveckla investeringsstrategier baserat på fondernas förutsättningar och relativa styrkor. De nya placeringsreglerna med större frihetsgrader ökar möjligheterna till diversifiering och högre riskjusterad avkastning, vilket bör beaktas i investeringsstrategierna, inkluderat övergripande portföljallokering och investeringar inom tillgångsslagen. Inför till exempel utvärdering av olika investeringsmodeller och verktyg bör fonderna säkerställa att: Investeringsstrategierna bygger på deras styrkor (till exempel storlek). Beaktar deras förutsättningar (till exempel investeringsportfölj, intern kompetens kring illikvida investeringar, möjlighet att bygga partnerskap med andra investerare). Fonderna bör även identifiera delar av sina portföljer där nuvarande strategier och verktyg kopplade till föredömlig förvaltning kan vidareutvecklas. 5.Tydliggör strategier och arbete med föredömlig förvaltning, särskilt i extern kommunikation. Fonderna kan förtydliga sina strategier och målsättningar kopplat till föredömlig förvaltning ytterligare. Detta skulle kunna bidra till att fokusera arbetet och underlätta fondernas externa kommunikation kring sitt hållbarhetsarbete och resultaten från detta. Fonderna är ofta transparenta med strategier, mål och framsteg, men bör vara tydliga med att förklara sina resonemang (till exempel varför de i vissa fall valt att arbeta med utökade företagsdialoger istället för avinvesteringar) och förenkla kommunikationen. Detta skulle kunna bidra till ökad förståelse kring fondernas hållbarhetsarbete hos fondernas intressenter. 2 Angreppssätt för den årliga utvärderingen har fått uppdraget att genomföra den årliga utvärderingen av AP-fondernas verksamhet 2019. Nedan följer en redogörelse för hur utvärderingen har genomförts. I tillägg till årets grundläggande utvärdering genomfördes även ett fördjupningsarbete vilket redovisas i kapitel 10, inklusive hur den genomförts. Utvärdering av strategiska beslut och aktiv förvaltning. Uppdraget avser utvärdering av Första, Andra, Tredje, Fjärde, Sjätte och Sjunde AP-fondernas förvaltning, dels sedan fondernas respektive start, dels under rullande fem- respektive tioårsperioder. Den grundläggande utvärderingen ska omfatta värdet av fondernas strategiska beslut samt fondernas aktiva förvaltning. utvärdering inkluderar enligt uppdraget ett fördjupningsarbete inom hållbarhet och ansvarsfulla investeringar. Första till Fjärde AP-fonderna utvärderas –2019. Den grundläggande utvärderingen av Första till Fjärde AP-fondernas verksamhet 2019 beskriver fondernas förvaltningsmodell samt viktiga händelser , vid sidan om att utvärdera värdet av fondernas strategiska beslut och aktiva förvaltning. Första till Fjärde AP-fonderna började agera i sina roller som buffertfonder , men det dröjde till senare innan fonderna hade implementerat sina långsiktiga investeringsportföljer. Första till Fjärde AP-fonderna utvärderas därför över . utvärderas –2019. investerar framförallt riskkapital i onoterade tillgångar och fondens samtliga investeringsbeslut gällande utfästelser till nya fonder är att betrakta som strategiska beslut. startade sin verksamhet och utvärderas över . Första till Fjärde och Sjätte gemensamma påverkan på inkomstpensionssystemet utvärderas över . Sjunde AP-fonden jämförs med privata fonder och med inkomstpensionens utveckling. Sjunde AP-fonden utvärderas som en värdepappersfond och jämförs med övriga värdepappersfonder i premiepensionssystemet, samt jämfört med utvecklingen av inkomstindex. I utvärderingen av Sjunde AP-fondens verksamhet 2019 utvärderas resultaten för fondens förvaltningsmodell samt resultaten från fondens förvalsalternativ . Utvärderingen baseras på flera källor. Utvärderingen av fondernas verksamhet baseras på information från fondernas interna resultatuppföljningssystem för att möjliggöra analys av olika källor till den totala avkastningen.55 Flera externa källor har också använts, till exempel för att sätta fondernas utveckling i relation till utvecklingen av tillgångar och skulder i inkomstpensionssystemet, utvecklingen på kapitalmarknaderna och resultaten för ett urval av utländska statliga pensionsfonder. Dessa källor redovisas i anslutning till respektive analys. Ett nära samarbete med fonderna . Utvärderingsarbetet har pågått och har genomförts i en kontinuerlig process tillsammans med fonderna. I kapitel 3 följer en beskrivning av AP-fondernas roll i det svenska pensionssystemet och deras utveckling –2019. Fondernas utveckling ställs även i relation till utvecklingen 55Det här innebär att det historiskt kan förekomma skillnader mot fondernas redovisade resultat på grund av bland annat periodiseringar, men skillnaderna är mycket små (i avkastning). på kapitalmarknaderna samt andra ledande internationella pensionsfonder. Kapitel 4–9 redovisar sedan resultaten från den grundläggande utvärderingen per fond. 3 AP-fondernas roll, utveckling och omvärld 2001–2019 I det här kapitlet beskrivs AP-fondernas roll i det svenska pensionssystemet och buffertfondernas (Första till Fjärde och Sjätte ) utveckling –2019. Fokus är fondernas påverkan på inkomstpensionssystemet samt hur de utvecklats i jämförelse med kapitalmarknaderna och ett urval av utländska statliga pensionsfonder. 3.1 AP-fondernas roll i det svenska pensionssystemet AP-fonderna är basen i det svenska pensionssystemet. De sex AP-fonderna utgör en del av det svenska systemet för allmän pension, vilket är en av tre delar i det svenska pensionssystemet (Bild 5). De två andra delarna är tjänstepensionen, som är en tjänsteförmån från arbetsgivaren, och det privata sparandet. AP-fondernas roll i svenska pensionssystemet 1.Garantipension för de med låg eller ingen inkomst som finansieras med skatter 2.1 januari 2010 togs () uppgifter över av Av total lönesumma går till allmän pension, därav till premiepension. Dagens svenska system för allmän pension är resultatet av en bred partiuppgörelse med syfte att reformera den då gällande folkpensionen och ATP. I dagens system betalas av varje individs pensionsgrundande inkomst till allmän pension56, varav går till att finansiera inkomstpensionen och resterande går till premiepensionen (sparas på individuella premiepensionskonton). Den pensionsgrundande inkomsten har en övre gräns om 7,5 inkomstbasbelopp57. Årets inbetalningar finansierar årets pensioner. De årliga inbetalningarna till inkomstpensionen finansierar pensionsutbetalningar till dagens pensionärer (ett så kallat ”pay 56Av dessa går maximalt 7,5 inkomstbasbelopp (2019) till pensionssystemet, medan ett eventuellt överskott går till statskassan. 57År 2019 motsvarade 7,5 inkomstbasbelopp en årsinkomst om , d.v.s. . I praktiken betalas dock avgiften om på hela inkomsten. Avgiften som betalas på den eventuella del av inkomsten som överskjuter den övre begränsningen tillfaller emellertid staten. as you go”-system). En grundtanke med det svenska inkomstpensionssystemet är att det ska vara självfinansierande, vilket betyder att staten inte ska behöva höja pensionsavgifterna eller låna pengar för att betala ut inkomstpensionen.58 Fonderna fyller också funktion som buffertar. 2001 omorganiserades Första till Fjärde AP- fonderna till så kallade buffertfonder. Även inkluderades i buffertfondkapitalet . Syftet med Första till Fjärde AP-fonderna är att jämna ut perioder av löpande över- och underskott mellan inbetalningar av pensionsavgifter och utbetalningar av pensioner och att långsiktigt generera avkastning för att öka stabiliteten i inkomstpensionssystemet. Buffertfonderna ska verka självständigt och ha egna placeringspolicyer, ägarpolicyer och riskhanteringsplaner inom ramen för sitt uppdrag och placeringsregler. Första till Fjärde AP-fonderna regleras i lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192, 2018:2013) och i lagen om (2000:193, 2007:709). är stängd och har fokus på onoterade bolag. är en stängd fond, vilket innebär att inga in- och utflöden i pensionssystemet går via fonden. Fonden skiljer sig också från övriga buffertfonder genom sitt fokus på onoterade bolag (Första till ska enligt gällande placeringsregler till största delen investera i likvida tillgångar, till exempel noterade aktier). Det dämpade balanstalet påverkar pensionernas utveckling. Inkomstpensionssystemets finansiella ställning uttrycks i ett så kallat balanstal och definieras som inkomstpensionssystemets tillgångar dividerat med inkomstpensionssystemets skulder. Tillgångarna består av värdet framtida inbetalningar, d.v.s. avgiftstillgången, och buffertfonderna. De framtida inbetalningarna bestäms främst av befolkningstillväxt, arbetskraftsdeltagande, ekonomisk tillväxt och löneökningstakt. Inkomstpensionssystemets skulder består av upparbetade pensionsrätter och påverkas främst av antalet pensionärer, genomsnittlig livslängd, löneökningstakt samt upp- och nedskrivningar av pensionsrätterna baserat på systemets balansering. För att minska svängningar i inkomstpensionerna har ett dämpat balanstal införts, vilket avviker från 1,0 med en tredjedel av det ordinarie balanstalets avvikelse från 1,0. Om det dämpade balanstalet överstiger 1,0 skrivs pensionsrätterna upp med den genomsnittliga löneökningstakten, som mäts genom inkomstindex. Understiger däremot balanstalet 1,0 är skulderna större än tillgångarna och en automatisk balansering aktiveras, vilket betyder att värdet av pensionsrätterna skrivs upp med en lägre faktor än löneökningstakten. Detta innebär att inkomstpensionen kan sänkas om inkomstpensionssystemet inte balanserar. Om det dämpade balanstalet understiger 1,0 justeras uppskrivningstakten av pensionsrätterna med förskjutning. Kombinationen av att inkomstpensionssystemet är avgiftsbestämt och att det finns en automatisk balansering gör systemet självförsörjande. Sjunde AP-fonden erbjuder sex placeringsalternativ som en del av premiepensionssystemet. Premiepensionen syftar till att varje arbetstagare ska kunna påverka en del av den allmänna pensionen genom att välja hur pensionsmedlen investeras. Alla arbetstagare kan välja mellan omkring 500 fonder i premiepensionssystemet. Sjunde AP- fonden förvaltar två fonder: AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. 58Även premiepensionen är självfinansierad. kombineras i AP7 Såfa som förvaltar premiepensionen för de arbetstagare som inte aktivt väljer fondförvaltare (statens ”förvalsalternativ”). Sjunde AP-fonden erbjuder utöver förvalsalternativet59 fem ytterligare fondportföljer som kan väljas i konkurrens med de övriga omkring 500 fonderna av alla arbetstagare.60 Dessa fem fondportföljer inkluderar de två byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond samt tre statliga fondportföljer som består av olika kombinationer av de två byggstensfonderna. Sjunde AP-fonden regleras i lagen om allmänna pensionsfonder (2000:192). 3.2 Buffertfondernas utveckling och omvärld 2001–2019 Buffertfonderna har haft en avkastning om i genomsnitt start. Buffertfondernas kapital har växt från miljarder till miljarder vid utgången av 2019. Buffertfondernas avkastning efter kostnader har bidragit med miljarder av tillväxten, vilket motsvarar en genomsnittlig avkastning om vilket kan jämföras med inkomstindex som ökade . Nettoflödet är negativt . Fram hade Buffertfonderna ett positivt nettoflöde, vilket innebär att fonderna mottog kapital från pensionssystemet. Nettoflödet har däremot varit negativt (Bild 6), och förväntas vara fortsatt negativt under de kommande åren61. Det negativa nettoflödet innebär att Buffertfonderna hjälper till att finansiera pensionssystemets utbetalningar. var nettoflödet 26 miljarder. Buffertfondernas utveckling 20011–2019 Första till Fjärde och Sjätte Totalt kapital, , SEK miljarder Total avkastning efter kostnader, SEK miljarder Total avkastning efter kostnader2, Procent -4,9 -15,0 -21,6 -1,9 -0,2 Nettoflöde3, SEK miljarder Ø -8,4 Totalt kapital 554 miljarder Avkastning per fond viktat med genomsnittligt kapital , geometriskt snitt 2001-2019 3.Då flöden inkluderar vissa kostnadsposter går det ej att göra en balanserad jämförelse mellan marknadsvärden, flöden och absolut avkastning 4. Motsvarar genomsnittlig årlig tillväxttakt Källa: AP-fonderna; McKinsey-analys, Buffertfonderna samarbetar inom områden som inte äventyrar konkurrensen fonderna emellan. Inom områden som inte äventyrar konkurrensen fonderna emellan, kan AP-fonderna 59Även AP7 Såfa är aktivt valbar. 60Dessa fem fondportföljer är valbara på fondtorget, medan AP7 Såfa ligger utanför fondtorget. samarbeta för att uppnå förbättrad leverans gentemot uppdraget, till exempel genom kompetensutbyte eller förbättrat hållbarhetsarbete, eller för att uppnå kostnadsbesparingar. samarbetar fonderna inom nio samarbetsgrupper (Bild 7), där fonderna bland annat för dialoger kring etik- och hållbarhetsarbete, utför gemensam upphandling av administrativa funktioner och arbetar för förbättrat kompetensutbyte. deltar även Sjunde AP- fonden i samarbetsgrupperna. har fonderna haft ett fortsatt aktivt samarbete och det genomfördes exempelvis en gemensam omvärlds- och behovsanalys som förberedelse inför en kommande gemensam upphandling av systemstöd. Första till Fjärde AP-fonderna har även haft ett fördjupat samarbete, både inom ramen för samt för att tolka de nya placeringsreglerna, vilket beskrivs närmre i årets fördjupningsarbete. Pensionssystemet i balans . har avgiftstillgångarna varit större än skulderna (Bild 8). Utvecklingen har lett till att inkomstpensionen har skrivits upp med mellan och 2012–2019 (med undantag av nedskrivning till följd av negativa balanstal). utveckling bidrog till en prognostiserad uppskrivning om av inkomstpensionen år 2022.62 Under finanskrisen och 2009 gick systemet minus, då skulderna växte snabbare än tillgångar. Detta ledde till att inkomstpensionen fick skrivas ned. –2007 var balansen positiv , varför inkomstpension skrevs upp –2009. 62Budgetunderlag för pensionsmyndigheten –2023 Utveckling av tillgångar och skulder i inkomstpensionssystemet Buffertfondernas andel av tillgångarna, % Bestäms av befolkningstillväxt, arbetskraftsdeltagande, ekonomisk tillväxt och löneökningstakt 2.Bestäms av antal pensionärer, genomsnittlig livslängd och löneökningstakt Balanstalet = Relationen mellan pensionssystemets tillgångar (inkl. Buffertfonderna) och skulder. Balanstalet ligger, tillsammans med inkomstindex, till grund för framtida förändringar i inkomstpensionen. 4.Sedan 2015 har sättet att beräkna balanstal ändrats, bland annat har ett dämpat balanstal införts som uppgick till 1,017 2018 Not: Uträkningen för balanstal ändrades i proposition 2008/09:219 genom att värdet på buffertfonderna räknas som genomsnitt av . Uträkningen ändras igen i proposition 2014/15:125 genom att ta bort tidigare införda utjämningar och införa ett dämpat balanstal som begränsar balanseringen till en tredjedel, vilket medför mindre svängningar av pensionsbeloppen Källa: ; ; McKinsey-analys Buffertfondernas betydelse i pensionssystemet har ökat . Buffertfonderna utgör en mindre del av tillgångssidan i pensionssystemet och förändringar i pensionsskulden och avgiftstillgångarna har en stor påverkan på systemet som helhet. Dock har buffertfondernas betydelse för systemet ökat då fonderna utgör en ökande andel av tillgångarna (från till ). Buffertfonderna har påverkat balansen positivt mellan 2001–2019. Sammantaget –2019 har buffertfonderna bidragit positivt till balansen i systemet genom att generera en avkastning som överstiger inkomstindex. Kapitalet är placerat i aktier, räntebärande papper och alternativa tillgångar. Buffertfonderna hade av sitt kapital investerat i noterade aktier: i svenska aktier, i globala aktier i utvecklade länder och i aktier i tillväxtmarknader.63 Av övriga av kapitalet hade fonderna investerat i räntebärande värdepapper, i alternativa tillgångar64 (Bild 9). Fonderna har en stor andel av kapitalet investerat i aktier för att långsiktigt kunna uppnå en högre avkastning, vilket innebär att utvecklingen på aktiemarknaderna i hög utsträckning påverkar fondernas avkastning. 63Delarna summerar ej på grund av avrundning