prop · H8033 · 2020-09-23 00:00:00 — Men detta sker utan att det är tydligt att utgångspunkten är en nulägesanalys med vars hjälp mått identifieras i förhållande till det arbete som behöver ske för att vägen till börläget ska kunna följas upp och säkras. noterar också att i sin verksamhetsuppföljning noggrant följer upp de mål som finns, men att själva målen omfattar vad som nation ska uppnå snarare än mer konkret vad ska uträtta. har också verksamhetsuppföljningar innehållit avsnitt om lärdomar inför kommande uppföljningar. har inte kunnat se att uppföljningarna innehåller sådana avsnitt.118 116Se bilaga 10 (elektronisk). 117I tabell 9 sammanfattar iakttagelserna från dessa två källor. 118Kommerskollegium: Minnesanteckningar , dnr. 1.7-2016/00409-8, Verksamhetsuppföljning till och med tertial 2016; minnesanteckningar , dnr 1.7-2016/01160-8, Verksamhetsuppföljning t.o.m. tertial 2016; sammanfattning T3, , dnr 2016/01433-8. Se också: minnesanteckningar , workshop om mål och resultat, dnr 2019/00679-2; minnesanteckningar , dnr 2019/00679-3; mål och målbilder på , , dnr 2019/00679-5. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 9 Hur bedriver arbetet med att utveckla och effektivisera analyser och stöd? Har myndigheten ett målgruppsfokus? X – i princip Har myndigheten prioriteringar? X – i princip Finns dessa steg i styrning och Används något av följande verktyg? Finns det en process för identifiering av produktivitets- och kvalitetsmått? Om ja, vad omfattas? X – i princip Källa: genomgång av verksamhets- och enhetsplaner samt riskanalyser 2014–2019, som ingivit till samt skrivelser med svar på frågor. har enligt bedömning haft ett målgruppsfokus och gjort prioriteringar med avseende på detta. I bilaga 7 (elektronisk) beskriver vi närmare utgångspunkter och var myndigheten befinner sig 2019. I likhet med arbetet med informationsinhämtningen från företag som vi diskuterar i föregående kapitel iakttar att identifierar relevanta utvecklingsområden men att den konkreta vägen framåt förblir odefinierad. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R 3.4 Synpunkter från omvärlden bedöms besitta god kunskap inom sitt område.119 Företrädare för företagarorganisationer har uttryckt detta på följande sätt. •”Myndigheten gör habila analyser och rapporter som utgör underlag för konkret hantering där andra aktörer tar över och tar fram den övergripande svenska linjen – som inte alltid blir så vis – ett antal perspektiv behöver övervägas och inget av dem glömmas eller ges för stor betydelse.”120 •”När det gäller förhållanden på den inre marknaden har särskilt genom sina rapporter … ”satt fingret på” förhållanden som varit viktiga för företag men som varit svåra att formulera och uttrycka för dem på ett tidigt stadium. Därigenom har varit en aktör som kom att sätta ”agendan” för frågor.”121 Det är också uppskattat att sprider sin kunskap genom sammanfattande ”blad” som gör de avancerade och komplicerade rapporterna ”mer lättillgängliga.”122 Endast en procent av de företag som besvarade frågor i Företagarnas medlemspanel hade haft kontakt med . 16 specifika företag som fått svar från på våra skriftliga frågor har däremot lämnat omdömen om förmåga att lösa eventuella problem som företaget vänt sig till myndigheten om. får bland det högsta omdömet jämfört med andra aktörer som har koppling till eller ingår i det handels- och exportfrämjande systemet.123 119Denna bedömning har till exempel fått från de kontaktansvariga för regionala exportcentrum/regional exportsamverkan som haft kontakt med. 120Justerade anteckningar från telefonmöte med företrädare för företagarorganisation. 121Justerade anteckningar från möte med företrädare för företagarorganisation. 123Observera att har namngivit sju av dessa företag som sådana myndigheten har löpande kontakt med. 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 10 förmåga att lösa företags problem Källa: Skriftliga svar som erhållit från 16 företag får relativt höga omdömen om sina kommunikationskanaler från kontaktansvariga för regionala exportcentrum/regional exportsamverkan och de enskilda företag som besvarat skriftliga frågor. Däremot är det mycket få företag bland de som besvarat frågor genom Företagarnas medlemspanel som använder kanaler. Tabell 11 Användning av kanaler, i procent124 Källa: Företagarnas medlemspanel, Omdömena om kanalerna från de kontaktansvariga för de regionala exportcentrumen/regional exportsamverkan framgår av tabell 12. Tabell 12 Kvalitetsomdömen från kontaktansvariga för regionala exportcentrum/regional exportsamverkan om kanaler för kommunikation (där 6 är det högsta omdömet på en sexgradig skala) Antal svar erhållna av Källa: Skriftliga svar som erhållit från kontaktansvariga för 21 regionala exportcentrum/regional exportsamverkan 124Baserat på 280 svar från företag som antingen exporterar, exporterar/importerar eller överväger att exportera. Panelen omfattar 3 299 deltagare, 925 svar (varav 888 slutförda): svarsfrekvens. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R De 16 enskilda företag som besvarat skriftliga frågor lämnar följande omdömen om kanaler.125 Tabell 13 Företags kvalitetsomdömen om kanaler för kommunikation126 webbplats eller på annat sätt Seminarium eller annat evenemang seminarium eller evenemang anordnat Källa: Skriftliga svar som erhållit från 16 företag I de diskussioner som haft med aktörer i omvärld och svaren på de skriftliga frågor vi ställt har det framkommit tankar om förbättringsområden avseende närvaro och synlighet, förväntan om ökad samordning av aktörer, behov av överblick och kartor – kunskaper förmedlade på rätt sätt, handelsavtal, internationell aktivitet och uppföljning. I bilaga 8 (elektronisk) beskriver vi mer ingående de olika förbättringsområden som omvärld lyft fram i skriftliga svar till och i samtal med . 3.5 Sammanfattande iakttagelser och bedömning 3.5.1Kommerskollegiums stöd uppskattas men är lite känt – effekter med avseende på det samlade svenska ekonomiska intresset och hushållning arbetar brett utifrån sitt uppdrag med analyser och stöd och myndigheten är uppskattad såväl inom som utom landets gränser av företag, företagarorganisationer och inom det internationella arbetet. Men kännedomen bland framför allt små och medelstora företag om analys och stöd i allmänhet och genom Solvit är låg. Verksamhetens effektivitet påverkas därför enligt negativt med avseende på uppdraget att utgå från det samlade svenska ekonomiska intresset. 125Observera att har namngivit sju av dessa företag som sådana myndigheten har löpande kontakt med. 1266 är det högsta omdömet på en sexgradig skala. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den uppskattning som får från de i omvärlden som faktiskt haft kontakt med myndigheten ger en indikation på vad som går förlorat när få företag känner till myndigheten. 3.5.2 Effektiviserings- och utvecklingsarbetet behöver bli mer konkret Dokumentationen från de årliga myndighetsdialogerna visar att regeringen uttryckt intresse för hur myndighetens informationsanvändning och stöd fungerar. Solvit är dock ett undantag; det behandlas endast i myndighetsdialogerna 2014 och 2015. Regeringen har därutöver betonat att det finns ett behov av att myndigheten bättre fångar näringslivets intressen och har betonat behovet av konkretion och användbarhet i myndighetens verksamhet. Det konkreta arbetet med att uppnå den önskade utvecklingen är däremot inte tydligt definierat i verksamhet. Detta gäller enligt konkreta åtgärder med sikte på att överbrygga gapet mellan nuläge och börläge, de mått som ska vägleda detta arbete och den uppföljning och utvärdering av myndighetens arbete som är nödvändig. Trots att företag och företagsorganisationer som ställt frågor till och haft dialog med uppskattar verksamhet är iakttagelse att de har synpunkter om områden som behöver utvecklas: •myndighetens närvaro och synlighet •att myndigheten ska samordna mer med andra statliga aktörer •att myndigheten på för företagen effektiva sätt förmedlar såväl översiktlig som mer detaljerad information avseende till exempel handelsavtal •att myndigheten och det exportfrämjande systemet som helhet behöver bli ännu mer aktivt på internationell nivå. Att inte utför kännedomsundersökningar är enligt förvånande med tanke på myndighetens uppdrag. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R granskning visar att årsredovisningar inte behandlar frågor om informationsinhämtning från företag. Årsredovisningarna innehåller viss information om stödet till företag, men den är inte särskilt utvecklad eller konkret. granskning visar också att regeringen i resultatredovisningen till inte behandlat frågor om nuläge i förhållande till önskvärt läge angående informationsinhämtning om företags erfarenheter, informationsanvändning och om stöd till företag. 4.1 Hur rapporterar och regeringen? har gått igenom årsredovisningar för åren 2014–2018 med avseende på informationsinhämtning, stöd och ett antal nyckeltal av relevans för dessa. Denna genomgång sammanfattar vi i tabell 14. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 14 Nyckeltal i årsredovisningar 2014–2018 med avseende på informationsinhämtning, informationsanvändning och stöd till företag Oklart, med undantag för uppgifter om anmälningar till Solvit- Ja, men ej utvecklat med nyckeltal och mått, med undantag för uppgifter om hantering av ärenden i Solvit. Ja, men ingen information om nyckeltal för Solvit och jämförelse av Solvit- centrum med andra Solvit-centrum eller systemet i stort. utredningar/yttranden/brev Deltagande i internationella möten Seminarier (hållit i eller framträtt vid) har sen 2015 utvecklat årsredovisningarna med successivt fler kvantitativt redovisade prestationer. För dessa och för andra tidigare kvantitativt redovisade prestationer saknas beskrivningar av ”börläget”.128 berör inte sin informationsinhämtning direkt i årsredovisningarna, med undantag för uppgifter om anmälningar till Solvit-centrumet. Det finns däremot särskilda rubriker i årsredovisningarna om kommunikationsinsatser och stöd riktade till statliga myndigheter och kommuner respektive riktade till näringslivet. Men dessa avsnitt innehåller ingen särskilt utvecklad information med tydliga nyckeltal och mått och relaterar inte till måluppfyllelse/uppföljning eller utveckling. 127Statistik på besök på myndighetens webbplats finns ej pga. mätproblem 2017 och 2018. 128Kommerskollegium, PM , dnr 1.7-2014/01670-12, Kvantitativt redovisade prestationer 2014 – urval och definition. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R Årsredovisningarna innehåller information om myndighetens stöd till omvärlden, men ej utvecklat med nyckeltal och mått. Solvit är ett bra exempel. har nyckeltal som den använder för uppföljning av de nationella Solvit-centrumen och systemet i stort. 4.1.2Information om Solvit i årsredovisningarna och de särskilda Solvit-rapporterna Det finns särskild information om Solvit i årsredovisningarna, men den innehåller till exempel ingen information om de sex nyckeltal som följer upp de nationella Solvit centrumen utifrån, om Solvit-centrum uppnår dessa eller hur det förhåller sig till andra nationella Solvit-centrum. Enligt instruktion ska myndigheten till regeringen rapportera om det samlade arbetet inom bland annat Solvit och göra en analys av hur viktigare tendenser kan påverka svenska handelsrelaterade intressen. årliga rapportering av Solvit i dessa rapporter baseras enligt på målgrupperna företag och privatpersoner. Rapporternas utformning har justerats , men de innehåller i huvudsak exempel på fall för varje kategori ärenden. Utformningen av rapporten utvärderas av för att säkra att förmedlar en korrekt och heltäckande bild av funktionen.129 har gått igenom de årliga Solvit-rapporterna –2018, och kan konstatera att rapporterna inte innehåller information om nyckeltal eller jämförelser med andra Solvit-centrums prestationer eller systemet totalt.130 4.1.3 Regeringens rapportering till De följande två tabellerna sammanfattar genomgång av det innehåll som finns om verksamhet i budgetpropositionernas resultatredovisning inom utgiftsområde 24 Näringsliv. Tabell 15 beskriver hur mål och resultatindikatorer behandlats. Målen har varit konstanta, men resultatindikatorer avseende såväl EU:s inre marknad som internationell handelspolitik har successivt utvecklats. 129Skrivelse , dnr 2019/00720-12, s. 9–10. 130Det svenska Solvit-centrumet som ansvarar för bedöms av 2018 som genomsnittligt avseende prestationen som mottagare av anmälningar resp. vidarebefordran av ärenden. En över genomsnittlig prestation innebär att av fallen uppfyller resp. mål. 21 av de övriga Solvit-centrumen bedöms vara över genomsnittet som mottagare av anmälningar. Solvit-centrum besvarade en anmälan inom , som är målet, i av fallen, och vidarebefordrade ärenden , som är målet, i av fallen. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 15 Det huvudsakliga innehållet i regeringens rapportering till i budgetpropositionerna – mål och resultatindikatorer Målen har beskrivits på samma sätt: högsta möjliga grad av frihandel, en effektiv inre marknad, öppen handelspolitik i EU, förstärkt multilateralt handelssystem inom WTO, ökande handelsutbyte, ökade utländska investeringar. Att varor och tjänster inte hindras i onödan av gränshinder, särregler eller ny, innovativa och digitala bidragit till den inre funktioner (t.ex. Solvit) som är tänkta att stödja företag och regelverket för inre marknaden Utfallet i frågor som handelsavtal avslutas, avtal antas och genomförs. Öppnare EU och att svenskt intresse för öppenhet, rättvis och hållbar utveckling samt mål inom andra till mål inom andra Källa: bearbetning av avsnitt 4 i rapporteringen av utgiftsområde i budgetpropositionerna De resultatindikatorer som regeringen hänvisar till är i många fall allmänna, ej preciserade och i sin utformning mycket lika mål. Detta återspeglas i hur resultatredovisningen ser ut avseende verksamhet. Vi sammanfattar vår genomgång av regeringens resultatredovisning i tabell 16. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R Tabell 16 bedömning av det huvudsakliga innehållet i regeringens rapportering till i budgetpropositionerna med avseende på verksamhet Uppgifter om detta saknas i samtliga propositioner. Behandlas översiktligt i samtliga propositioner, men utan mått och nyckeltal Behandlas översiktligt i propositionerna riksdagsåren 2013/14, 2014/15, 2016/17, 2017/18 och 2018/19, men utan t.ex. någon beskrivning om ämnen, målgrupper eller mottagande/användning. Källa: bearbetning av avsnitt 4, Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande i rapporteringen av utgiftsområde 24 i budgetpropositionerna Regeringens resultatredovisning avseende verksamhet är sammantaget allmänt hållen och behandlar inte frågor om nuläge i förhållande till önskvärt läge. Regeringen avstår också från att förmedla och tar inte upp konkret information som finns tillgänglig, till exempel avseende Solvit-centrumets prestation, eller länder och regioner som är särskilt problematiska för svenskt näringsliv. Regeringens resultatredovisning innehåller inte specifik information om informationsinhämtningen om företags erfarenheter. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.1.4Kommerskollegiums indikatorer och nyckeltal – nuläge och utvecklingsarbete131 myndighetsdialoger med regeringen har behandlat myndighetens rapportering i begränsad omfattning, och då i huvudsak i uppskattande ordalag. I myndighetsdialogen 2014 uttryckte regeringen att borde ”utveckla resonemangen i årsredovisningen om hur resultaten svarar mot myndighetens uppdrag”.132 I myndighetsdialogen 2015 noterade regeringen att en ”tydlig ambitionshöjning gjorts vad gäller resultatuppföljning” och myndighetsdialog noterade huvudmannen att årsredovisning är ”tydlig”, ”välstrukturerad” och ”ger en god överblick och förståelse för verksamheten”.133 rapportering om Solvit berörs inte nämnvärt Regeringen/UD har enligt bedömning inte tagit upp indikatorer/nyckeltal till diskussion direkt med . Myndigheten har inte fått någon indikation på att man önskat andra nyckeltal eller indikatorer än de som myndigheten redovisat. Tvärtom har regeringen varit nöjd med verksamhetsplan och årsredovisning. indikatorer/nyckeltal har varit underbyggda och överblickbara utifrån de krav som ställts på myndigheten. Regeringen har under de fem senaste årens myndighetsdialoger inte haft några invändningar på årsredovisning eller återrapportering. Man har bedömt att årsredovisningen varit informativ och tillräcklig från regeringens håll.134 har hänvisat till regeringens beslut om ändringar i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. Bland annat har enligt kraven på resultatredovisningens innehåll justerats.135 131Innehållet i detta avsnitt bygger på uppgifter som lämnat till med anledning av frågor från , i skrivelse , dnr 2019/00720-4, s. 5–8 och på genomgång av dokumentation från de årliga myndighetsdialogerna med ledning. 132Se avsnitten1.3.1 och 1.3.2 för de delar av instruktion som särskilt behandlas i granskningen. uppgift avseende Solvit bedömer vara av särskild vikt i granskningen. 133Riksrevisionens genomgång av myndighetsdialoger 2014–2019. har gått igenom dokumentationen på plats och fört arbetsanteckningar. 134Riksrevisionen har även gått igenom regleringsbrev budgetåren 2014–2019. Vår mening är att genomgången visar att myndigheten inte fått detaljerad styrning inom de tre områden som granskningen omfattar. Vi sammanfattar genomgången i bilaga 10 (elektronisk). 135Ändringarna gäller och de flesta ändringarna ska tillämpas första gången i årsredovisningen . Ändringarna i förordningen utgår enligt från förslag som lämnat på regeringens uppdrag. skulle enligt bereda och besluta de följdändringar som behöver göras i föreskrifter och allmänna råd. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R De beslutade ändringarna i förordningen innebär enligt bland annat att myndigheterna ska redovisa sina resultat i förhållande till de mål som regeringen angett. Dessutom behöver myndigheten bara redovisa och styckkostnad i de ärendeslag där de har handlagt ett stort antal ärenden. Resultatredovisningen ska dessutom innehålla analyser och bedömningar av verksamhetens resultat och dess utveckling. Mot bakgrund av dessa förändringar har initierat ett arbete för att se över nyckeltal och indikatorer. En första workshop med ledningsgruppen och berörda delar av den administrativa enheten har hållits på och under dessa identifierade myndigheten fyra övergripande mål för verksamheten, utifrån vilka kommer att identifiera undermål. Dessa fyra mål är inte beslutade ännu, utan myndigheten arbetar med hypotesen att dessa kommer bekräftas under en andra workshop. För dessa fyra övergripande mål kommer att ta fram relevanta indikatorer eller nyckeltal.136 4.2 rapportering om handelshinder har gått igenom rapportering som lämnat till avseende sitt arbete med handelshinder.137 ger en särskild rapport om handelshinderarbetet som ger förhållandevis detaljerad och pedagogisk information om till exempel handelshinder för olika kategorier såsom sektorer, länder/regioner, nya, lösta, kvarvarande, äldre med mera. Rapporteringen ger konkret beskrivning av insatserna, arbetets utfall med avseende på nyckeltal och kvarvarande eller nya områden som kräver insatser. Särskilt intressant finner det att rapportering innehåller uppskattningar av storleken på de handelsflöden de olika kategorierna handelshinder berör. Rapporteringen innehåller också uppskattningar av hur stor effekten kan vara av lösta handelshinder på berörda handelsflöden, en konkret bild av nuläget i arbetet i förhållande till tidigare förhållanden och de utmaningar som kvarstår eller har tillkommit. 136Arbetet 2019 kommer sannolikt enligt att resultera i nya indikatorer/nyckeltal för verksamhet, för att leva upp till kraven från den nya förordningen om årsredovisning och budgetunderlag som gäller för alla myndigheter. Detta arbete kommer att styra såväl kommande verksamhetsplaner som kommande årsredovisningar. 137Rapporter från Kommissionen till Rådet och om hinder för handel och investeringar: –, –, –, –. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.3 Sammanfattande iakttagelser och bedömning Regeringen har förtydligat styrningen av myndigheters rapportering. Denna skärpning ligger i linje med det som tidigare uttryckts förvaltningspolitiska proposition om att den offentliga servicens utformning bör följas upp så att regeringen vid behov kan ställa tydligare service- Skärpningen ligger också i linje med näringsutskottets uttalanden, och tidigare vägledningar från . 4.3.1Otydlig bild av myndighetens produktivitet, effektivitet och kvalitet över tid Enligt har ett utvecklingsarbete inletts med avseende på nyckeltal och indikatorer. iakttagelse är dock att regeringen särskilt avseende Solvit inte ställt återrapporteringskrav på som helt speglar bedömningsgrunderna för statlig verksamhet med avseende på att resultatredovisningen ska ge en bild av produktivitet, effektivitet och kvalitet. Det gäller också frågor om mätning med hjälp av mätbara mått eller indikatorer. Det är därför inte tydligt att regeringen i sin styrning eftersträvat att rapportering ska ge en bild av produktivitet, effektivitet och kvalitet. Det gäller också frågor om mätning med hjälp av mätbara mått eller indikatorer. iakttagelse är också att regeringen i den senaste myndighetsdialogen inte särskilt beaktat vad skärpningen av regeringens styrning beträffande resultatredovisningen betyder för just med avseende på nuläge och behovet av utveckling. 4.3.2Regeringens resultatredovisning till omfattar inte det som näringsutskottet efterfrågat granskning visar att regeringen avstått från att i resultatredovisningen till behandla frågor om nuläge i förhållande till önskvärt läge angående informationsinhämtning om företags erfarenheter och informationsanvändning och stöd till företag. De resultatindikatorer som regeringen använder är i många fall allmänna, ej preciserade och i sin utformning mycket lika mål. Regeringens resultatredovisning avseende verksamhet är sammantaget allmänt hållen och tar inte upp konkret information som finns tillgänglig. Regeringens resultatredovisning innehåller inte specifik information om informationsinhämtningen om företags erfarenheter. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R 4.3.3EU-kommissionens rapportering till kan vara en källa till inspiration rapportering till om arbetet med handelshinder och rapportering om Solvit är enligt intressant i jämförelse med regeringens och rapportering med avseende på konkretion, detalj och pedagogik genom att den är tydligt utvärderande med avseende på mål, utfall och behov av vidare insatser. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5 Slutsatser och rekommendationer Syftet med granskningen är att granska om utgår från det samlade svenska ekonomiska intresset i några delar av verksamheten som är väsentliga med avseende bland annat på att myndighetens ska verka för frihandel och fri rörlighet på EU:s inre marknad samt beakta näringslivets intressen.