prop · H703141 · 2020-03-31 00:00:00 — , P., Wynter, T, , S., “Electoral Integrity & Campaign Media – 2018 mid-year update”, , 2018, , hämtad . ., “general elections . ODIHR needs assessment mission report 15-17 2018”, , hämtad . ., “general elections . ODIHR Election Expert Team Final Report”, , hämtad . Promemoria Stärkt skydd för valhemligheten, dnr Ju2018/00824/L6. SOU 2012:30, demokrati. SOU 2013:24, E-röstning och andra valfrågor. SOU 2016:71, Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten. , Erfarenheter från valen , rapport 2007:1, , 2007. , Erfarenheter från valen , rapport 2011:1, , 2011. , Erfarenheter från valen 2014–2015, rapport 2015:1, , 2015. , Erfarenheter från valen 2018, , 2019. , Erfarenheter från Europaparlamentsvalet , , P., Metodpraktikan: konsten att studera samhälle, individ och marknad, 3., [rev.] uppl., juridik, 2007. , S., Valrätt – en introduktion till den rättsliga regleringen av de allmänna valen. , H., ”Utlandsröstande”, i Solevid (red. ), Svenska utlandsröster SOM- undersökningen till utlandssvenskar , nr 65, 2016. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bankel, A-K, ”Liberalerna i kontrollräknade själva sina röster”, SVT Nyheter, kontrollraknade-sjalva-sina-roster, hämtad . , J., ”Den svenska demokratin står stark, men det finns varningstecken”, , svenska-demokratin-star-stark-men-det-finns-varningstecken, hämtad . Svenberg, J., ”Förtidsröster försenade men lämnade: ”Kommer inte påverka resultaträkningen””, lamnade-kommer-inte-paverka-resultatrakningen/, , hämtad . , ”Statistik 2010” , , hämtad . , ”Statistik 2014” , , hämtad . , ”Statistik 2018” , , hämtad . Telefonsamtal med handläggare på , . Telefonsamtal med valsamordnare vid i , . Telefonsamtal med valsamordnare vid i län, . R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Metod för datainsamling och analys Denna bilaga kompletterar den metodbeskrivning som ges i granskningsrapporten under avsnitt 1.6 samt 3.4, 4.5 respektive 5.3. Underlaget i granskningen består av en väljarundersökning, en enkät till kommunerna, en enkät till länsstyrelserna samt registerdata från . Intervjuer har också gjorts med företrädare för de olika valmyndigheterna. Nedan redogörs närmare för hur datainsamlingen i granskningen gått till och hur materialet Väljarundersökning vid valet till 2019 genomförde i samband med EU-valet en väljarundersökning i syfte att undersöka hur valhemligheten skyddas i vallokalerna mot bakgrund av den nya bestämmelsen om avskärmning av platsen där väljarna plockar valsedlar inför röstning. Undersökningen var designad som ett så kallat kritiskt test, där EU-valet betraktas som ett ”kritiskt fall under gynnsamma omständigheter” (most likely case).186 Logiken i testet var den att om det påvisades problem i det aktuella valet skulle det också finnas skäl att tro att problemen kan bli än större i samband med ett nationellt val då antalet valsedlar, kuvert, väljare och avskärmningar som valadministrationen har att hantera är betydligt större. Med ett sådant upplägg har vikunnat dra slutsatser både om hur avskärmningarna fungerade och valhemligheten bevarades i det aktuella valet, och hur de kan tänkas komma att fungera i kommande val till riksdag, kommunfullmäktige Urval av vallokaler med olika avskärmningslösningar Projektgruppen fick genom stads valnämndskansli information om kommunernas olika planerade lösningar för avskärmning av platsen där väljarna plockar valsedlarna inför EU-valet . Två av dessa lösningar – en som bestod i en wellpapplåda med insynsskydd på tre sidor och en som utgjordes av skärmar som bildade ett bås som väljaren går in i – valdes ut för att ingå i undersökningen. Motivet till att just dessa valdes var att de utgjorde två relativt tydliga alternativ, och att andra lösningar främst utgjorde variationer av dessa. erhölls också information om var i landet olika avskärmningslösningar skulle användas i det kommande valet. Projektgruppen fick information om att wellpapplådan med insynsskydd skulle komma att användas i stads vallokaler och att skärmarna bland annat skulle användas i kommun. 186Esaiasson, Metodpraktikan: konsten att studera samhälle, individ och marknad, 2007, s. 184. R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D Urvalet av vallokaler gjordes strategiskt utifrån principen att de skulle vara så lika varandra som möjligt, med undantag för de olika lösningar kommunerna hade valt för avskärmning av valsedlar. Genom att välja vallokaler som är så lika varandra som möjligt vad gäller sådana faktorer som systematiskt kan antas påverka hur en väljare svarar på frågor om skyddet av valhemligheten kan resultaten isoleras från dessa. Projektgruppen identifierade och tog hänsyn till två sådana faktorer: antalet väljare som förväntades besöka vallokalen under valdagen och väljarnas förtroende för valsystemet i allmänhet. Fler väljare i vallokalen kan förväntas göra röstmottagarnas arbete med att hålla ordning i vallokalen och bland valsedlarna svårare, vilket kan inverka negativt på upplevelsen av hur valhemligheten i vallokalen skyddas. För att hålla mängden väljare i vallokalen någorlunda i undersökningen valdes därför vallokaler ut som hade lika många valdistrikt som delade vallokal (3 distrikt per vallokal, med mellan 1 000 och 2 000 röstberättigade i varje distrikt) och ungefär lika högt valdeltagande i tidigare val (av de röstberättigade i och deltog i riksdagsvalet ). Förtroendet för valsystemet i allmänhet är en annan faktor som kan förväntas påverka hur en väljare svarar på frågor om hur valhemligheten skyddas i vallokalerna. En väljare som är mer kritisk eller misstänksam mot valsystemet kan också förväntas vara mer kritisk mot hur valhemligheten skyddas i vallokalerna. Projektgruppen kunde inte hitta uppgifter rörande väljares förtroende för valsystemet. Däremot fanns uppgifter om väljares förtroende för svenska politiker, vilket i någon mån kan antas samvariera med en väljares förtroende för valsystemet. I vallokalsundersökning 2018 (VALU 2018) ställdes frågan "Allmänt sett, hur stort förtroende har du för svenska politiker?". Högst förtroende för svenska politiker hade väljare medan väljare hade lägst. Vid urvalet av vallokaler tog projektgruppen därför hänsyn till skillnader i partisympatier (särskilt avseende andel väljare som röstat på respektive i riksdagsvalet ) mellan orterna där vallokalerna var lokaliserade. I de orter där de utvalda vallokalerna är lokaliserade (och ) röstade på i valet till 2018, och Väljarundersökningen bestod av intervjuer med totalt 1 407 väljare som just avslutat sin röstning i EU-valet, och genomfördes i anslutning till sammanlagt sex vallokaler i och i . anlitade undersökningsföretaget för att genomföra intervjuerna vid de utvalda vallokalerna. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Undersökningen omfattade fyra frågor med fasta svarsalternativ (se bilaga 2). Väljare som avslutat sin röstning och var på väg från vallokalen tillfrågades om de kunde tänka sig att besvara ett antal korta frågor som underlag för granskning av skyddet av valhemligheten i vallokalerna. Svaren från de väljare som var villiga att svara på frågorna noterades, medan de som tackade nej inte medförde någon notering i materialet. Några uppgifter om hur många eller vilka väljare som inte valde att delta i undersökningen (bortfall) finns således inte. genomförde platsbesök vid de utvalda vallokalerna i under valdagen för att få en närmare uppfattning om hur de var utformade och placerade i vallokalen. Mer detaljerad information om hur kommuns lösning för att avskärma platsen för valsedlarna såg ut erhölls genom bilder och beskrivningar per e-post. Analys av resultaten från väljarundersökningen Resultaten från väljarundersökningen analyserades i Excel genom beräkningar av antal och andelar väljare som svarat på undersökningens frågor på olika sätt. Två hypotesprövningar genomfördes, vilka avsåg skillnader i andel väljare som ansåg sig ha kunnat rösta hemligt i valet respektive hur väljarna ansåg att avskärmningarna fungerade för möjligheten att rösta hemligt i de olika vallokalerna. Beräkningarna gjordes med hypotestest av populationsandelar (så kallad z-test, med 95 procents signifikansnivå). Enkäten till kommunerna skapades i ett webbaserat enkätverktyg och sändes till samtliga 290 kommuner via e-post, varav 197 kommuner svarade. E-postadresser till kontaktpersoner i kommunerna för frågor om val hämtades från . Dessa uppgifter har kommunerna själva registrerat i valdatasystemet. I följebrevet till enkäten framhöll att kommunernas medverkan var angelägen och att enkäten var frivillig att besvara. Eftersom flertalet av frågorna berörde valen 2018 önskade att enkäten besvarades av en person som arbetat med valfrågor i kommunen under åtminstone och helst varit delaktig i valen till riksdag, kommunfullmäktige och 2018. Samtliga frågor var obligatoriska att besvara. Om respondenten inte ville besvara frågan fanns alternativen ”Ingen uppfattning” eller ”Vill/kan inte svara”. Enkäten skickades ut , det vill säga efter EU-valet. Enkäten bestod av en blandning av frågor med fasta svarsalternativ där den svarande kunde välja endast ett respektive ett eller flera av dessa (single choice- respektive multiple choice-frågor), samt frågor med utrymme för fritextsvar (öppna frågor). Beroende på hur respondenterna svarade på frågorna hänvisades de R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D ibland vidare till andra frågor i enkäten (kopplade frågor). Enkäten var indelad i fem delar; frågor om rösträkning, uppföljning, samverkan och erfarenhetsutbyten samt arbetet med platsen för avskärmning av valsedlar vid EU-valet . Avslutningsvis ställdes frågan om det var något övrigt som respondenten ville ta upp om valförfarandet. Enkätfrågorna finns i bilaga 3. Inför arbetet med att konstruera enkäten intervjuade bland annat personer som arbetar med val i två kommuner. I arbetet med att ta fram frågor om valhemlighet utgick projektgruppen bland annat från de risker med avskärmningarna som beskrevs i förarbetena till bestämmelsen om avskärmning av valsedlar. Analys av resultaten från kommunenkäten Svaren från kommunenkäten analyserades i Excel genom beräkningar av antal och andelar kommuner som svarat på undersökningens frågor på olika sätt. I vissa fall presenteras svarsandelarna i rapporten varje svar för sig, och i vissa fall har svar som i varierande grad kan betraktas som positiva respektive negativa presenterats tillsammans. Beroende på sammanhang har ibland neutrala och positiva respektive neutrala och negativa svar redovisats tillsammans. Projektgruppen har gått igenom samtliga fritextsvar och varit uppmärksam på teman som framkommer i dessa. I rapporten har fritextsvaren dels använts som grund för att beskriva hur kommuner resonerar om vissa teman, dels har de fungerat som illustrativa exempel på svar av en viss typ som förekommer relativt ofta i materialet. Av samtliga 290 kommuner svarade 197 på enkäten, vilket motsvarar en svarsfrekvens på . Fördelningen av kommuner av olika typ bland de svarande är relativt jämn i förhållande till motsvarande fördelning hos den totala populationen kommuner. Det innebär att materialet inte innehåller några större skevheter vad gäller förekomst av olika kommuntyper som annars kunde ha påverkat generaliserbarheten i resultaten. Enkäten till länsstyrelserna skapades i ett webbaserat enkätverktyg och sändes till samtliga 21 länsstyrelser via e-post. Kontaktuppgifter (e-postadresser) till länsstyrelserna hämtades från . Uppgifterna har länsstyrelserna själva registrerat i valdatasystemet. I följebrevet till enkäten framhöll att länsstyrelsernas medverkan var angelägen och att eftersom flertalet av frågorna berörde valen 2018 önskade att enkäten besvarades av en person som arbetat med valfrågor hos och helst varit delaktig i valen till riksdag, kommunfullmäktige och 2018. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N obligatoriska att besvara. Om respondenten inte ville besvara frågan fanns alternativen ”Ingenuppfattning” eller”Vill/kan intesvara”.Enkäten skickadesut , det vill säga efter EU-valet. Enkäten bestod av en blandning av frågor med fasta svarsalternativ där den svarande kunde välja endast ett respektive ett eller flera av dessa (single choice- respektive multiple choice-frågor), samt frågor med utrymme för fritextsvar (öppna frågor). Beroende på hur respondenterna svarade på frågorna hänvisades de ibland vidare till andra frågor i enkäten (kopplade frågor). Enkäten var indelad i tre delar; frågor om rösträkning och uppföljning samt erfarenhetsutbyten. Avslutningsvis ställdes frågan om det var något övrigt som respondenten ville ta upp om valförfarandet. Enkätfrågorna finns i bilaga 4. Inför arbetet med att konstruera enkäten intervjuade bland annat personer som arbetar med val i kommuner, på och på . Svaren från länsstyrelseenkäten analyserades i Excel genom beräkningar av antal och andelar länsstyrelser som svarat på undersökningens frågor på olika sätt. Av samtliga 21 länsstyrelser svarade 20 på enkäten, vilket motsvarar en svarsfrekvens på . Mandatförändringar under rösträkningen vid valen 2010–2018 hämtade in uppgifter från om mandatfördelningar för valen till riksdag, kommunfullmäktige och för . som överklagats till och där nämnden beslutat om omval eller ny sammanräkning exkluderades från undersökningen. I några fall exkluderades val till kommunfullmäktige och på grund av att det saknades uppgifter från valnämndens rösträkning . Detta avsåg dock enbart valen 2010. Vilka val som exkluderades i undersökningen framgår av bilaga 5. I bilagan framgår valår, län, vilket val som avses, anledningen till att uppgiften har exkluderats samt beslutsnummer om det är ett beslut från . Tidsåtgången för länsstyrelserna att genomföra den slutliga sammanräkningen vid valen 2010–2018 hämtade in uppgifter från om de tidpunkter som länsstyrelserna har registrerat in uppgifter från sammanräkningen i valdatasystemet vid valen till riksdag, kommunfullmäktige och för . som överklagats till och där nämnden beslutat om omval eller ny sammanräkning exkluderades från undersökningen. I några fall exkluderades val på grund av att det har gjorts rättelser i valdatasystemet. R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D exkluderades framgår av bilaga 6. I bilagan framgår valår, län, vilket val som avses, anledningen till att uppgiften har exkluderats samt beslutsnummer om det är ett beslut från . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.Kände du att du kunde rösta hemligt när du röstade ? 2.Hur viktigt tycker du i allmänhet det är att kunna rösta hemligt? 3.Hur tycker du att det gick att rösta hemligt i jämförelse med förra valen? 4.Från och med det här valet ska det finnas en avskärmad plats för valsedlar. Hur tycker du att den fungerade för att du skulle kunna rösta hemligt? −Jag tänkte inte på att det fanns en avskärmning när jag röstade R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.I vilken kommun arbetar du? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. −Kommun (fritextsvar) 2.Hade din kommun riktlinjer för hur rösterna fick räknas om i vallokalen vid RKL-valen 2018? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. −Vill/kan inte svara 3.Sparade ni röster för att räkna dem vid onsdagsräkningen? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. vidare till fråga 4 vidare till fråga 5 Vill/kan inte svara vidare till fråga 5 4.Varför sparade ni rösterna till onsdagsräkningen? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett graderat svar (stämmer mycket bra, stämmer ganska bra, stämmer inte särskilt bra, stämmer inte alls, ingen uppfattning). −På grund av begränsade möjligheter att transportera röster till vallokalerna −För att få tillräckligt många röster att räkna vid onsdagsräkningen (valhemlighet) −För att underlätta rösträkningen i vallokalerna −Rösterna kom in till oss efter valdagen −Av annat skäl, nämligen (fritextsvar) 5.Bedöm i vad mån nedanstående skäl fördröjde onsdagsräkningen i din kommun. Flervalsfråga med möjlighet att avge ett graderat svar (stämmer mycket bra, stämmer ganska bra, stämmer inte särskilt bra, stämmer inte alls, ingen uppfattning). −Sena leveranser av röster till valnämnden −Många förtidsröster att hantera −Av annat skäl, nämligen (fritextsvar) R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D Nedan ställer vi frågor om uppföljning av valarbetet vid RKL-valen 2018. Med uppföljning avses att kommunen på egen hand, eller genom extern part. Utvärderat sitt arbete med att genomföra val. 6.Har din kommun följt upp arbetet med RKL-valen 2018? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. vidare till fråga 7 vidare till fråga 8 Vill/kan inte svara vidare till fråga 13 7.Har uppföljningen dokumenterats? Flervalsfråga med möjlighet att avge flera svar. −Ja, genom mötesprotokoll som bevaras −Ja, en extern aktör tog fram en rapport −Ja, vi tog själva fram en rapport −Ja, på annat sätt. Nämligen (fritextsvar) −Vill/kan inte svara 8.Varför gjordes inte någon uppföljning? vidare till fråga 13 9.Berörde uppföljningen den tid det tog att genomföra onsdagsräkningen? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. −Vill/kan inte svara 10.Medförde uppföljningen att ni vidtar åtgärder för att förkorta tiden för onsdagsräkningen? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. −Vill/kan inte svara 11.Berörde uppföljningen huruvida röster som räknas vid onsdagsräkningen i stället kan räknas i vallokalerna? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. −Vill/kan inte svara R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 12.Medförde uppföljningen att ni vidtar åtgärder för att röster som räknas vid onsdagsräkningen i stället ska räknas i vallokalerna? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. −Vill/kan inte svara Nedan ställer vi frågor om samverkan i arbetet med RKL-valen 2018. Med samverkan avses här diskussioner med andra kommuner för att till exempel utbyta erfarenheter och ta fram gemensamma riktlinjer. 13.Har din kommun träffat andra kommuner och diskuterat arbetet med RKL- valen 2018? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. vidare till fråga 14 vidare till fråga 19 Vill/kan inte svara vidare till fråga 19 14.I vilka sammanhang diskuterade ni arbetet med RKL-valen 2018? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. I egen regi i kommunnätverk I samband med att sammankallade till möten På annat sätt, nämligen (fritextsvar) Vill/kan inte svara Berörde diskussionerna den tid det tog att genomföra onsdagsräkningen? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. Vill/kan inte svara 16.Medförde diskussionerna att ni vidtar åtgärder för att förkorta tiden för Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. Vill/kan inte svara 17.Berörde diskussionerna huruvida röster som räknas vid onsdagsräkningen i stället kan räknas i vallokalerna? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. Vill/kan inte svara R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D 18.Medförde diskussionerna att ni vidtar åtgärder för att röster som räknas vid onsdagsräkningen i stället ska räknas i vallokalerna? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. −Vill/kan inte svara Nedan ställer vi frågor om kommunens behov av att utbyta erfarenheter med andra kommuner för att utveckla ert arbete med att genomföra val. Frågorna avser RKL-valen 2018. 19.Bedömer du att din kommun har behov av att utbyta erfarenheter med andra kommuner för att utveckla ert arbete med att genomföra val? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. −Ja, i mycket hög grad −Ja, i ganska hög grad −Ja, i ganska låg grad −Nej, inte alls 20.Med hänsyn till din kommuns behov, bedöm i vilken utsträckning ni utbyter erfarenheter med andra kommuner för att utveckla ert arbete med att genomföra val. Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. −I mycket hög utsträckning −I ganska hög utsträckning −I ganska låg utsträckning 21.Bedömer du att kommunerna i behöver ett nationellt forum där ni kan ta fram gemensamma riktlinjer för ert arbete med att genomföra val? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. −I mycket hög grad −I ganska hög grad −I ganska låg grad R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Frågorna om valhemlighet berör det arbete som skett inför och under valet till . Vi är intresserade av hur ni i din kommun genomförde den nya bestämmelsen om att platsen där valsedlarna ska läggas ut ska avskärmas. 22.Vilken eller vilka lösningar använde din kommun i vallokalerna under valdagen för att avskärma platsen där valsedlarna lades ut? Flervalsfråga med möjlighet att avge flera svar. −Wellpapplåda på bord med insynsskydd på tre sidor −Fristående träkonstruktion med insynsskydd på tre sidor −Skärmar som bildar ett bås som väljaren går in i −Annan lösning, nämligen (fritextsvar) −Vill/kan inte svara 23.Hade din kommun kontakt med andra kommuner när ni bestämde er för hur ni skulle avskärma platsen där valsedlarna lades ut? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. −Vill/kan inte svara 24.Bedöm om något eller några av följande problem beskriver din kommuns arbete inför EU-valet med att avskärma platsen där valsedlarna lades ut. Flervalsfråga med möjlighet att avge ett graderat svar (i mycket hög utsträckning, i ganska hög utsträckning, i ganska låg utsträckning, inte alls, ingen uppfattning). −Vallokalernas utformning gjorde det svårt att genomföra bestämmelsen −Arbetet försvårades av att nya lagparagrafen var svårtolkad −Arbetet försvårades av att det var problematiskt att rekrytera tillräckligt många röstmottagare till vallokalerna −Annat, nämligen (fritextsvar) 25.Bedöm om något eller några av följande problem uppstod i kommunens vallokaler med koppling till avskärmningen av valsedlar. Flervalsfråga med möjlighet att avge ett graderat svar (i mycket hög utsträckning, i ganska hög utsträckning, i ganska låg utsträckning, inte alls, ingen uppfattning). −Röstning genomfördes vid valsedelställen i stället för vid valbåsen −Annat, nämligen (fritextsvar) R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D 26.Kommer ni att utbyta erfarenheter efter EU-valet med andra kommuner om valet av avskärmning av valsedlar? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. −Vill/kan inte svara 27.Hur bedömer du att samma lösning för avskärmning av valsedlar kommer att fungera vid RKL-valen ? Flervalsfråga med möjlighet att avge ett svar. vidare till fråga 29 vidare till fråga 29 Varken bra eller dåligt vidare till fråga 29 vidare till fråga 28 vidare till fråga 28 vidare till fråga 29 28.Vad bedömer du kommer att fungera dåligt eller mycket dåligt? 29.Är det något övrigt du skulle vilja ta upp om valförfarandet som vi inte har frågat om? R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.I vilken länsstyrelse arbetar du?