prop · H80312 · 2020-09-22 00:00:00 — 5 kap. 29 § ellagen avseende underskott från tillsynsperioden –2019 förhåller sig till varandra. Övriga remissinstanser berör inte frågan. Skälen för regeringens förslag Investeringsbeloppet bör inte kvittas mot ett underskott i förhållande till Flera remissinstanser tar upp avräkningsordningen, dvs. i vilken ordning ett nätföretag ska tillgodoräknas investeringsbeloppet och ett sådant belopp som beslutat enligt 5 kap. 29 § första stycket ellagen med anledning av att intäkterna från nätverksamheten under en tillsynsperiod varit mindre än intäktsramen. Så som promemorians förslag är utformat får frågan lösas med tillämpning av 5 kap. 29 § andra stycket Utan en särskild reglering kan en situation uppkomma där ett nätföretag inte får möjlighet att utnyttja ett underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015 på det sätt som anges i avsnitt 5. fallet om nätföretaget har tillerkänts ett särskilt belopp enligt 5 kap. 29 § första stycket ellagen med anledning av ett underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2019 och intäkterna för tillsyns- perioden –2023 inte överstiger intäktsramen för den sistnämnda till- synsperioden eller i vart fall är mindre än summan av intäktsramen och det Som remissinstanserna påpekar finns ett behov av att förtydliga regleringen i denna del jämfört med promemorias förslag för att det särskilda investeringsutrymmet ska fungera som avsett. En undantagsreglering för tillsynsperioden –2023 Regleringen kan förtydligas genom att det införs särskilda bestämmelser om hanteringen av underskott i förhållande till intäktsramen för tillsyns- perioden –2023 när det gäller redovisningsenheter med särskilt inves- I stället för att tillämpa 5 kap. 29 § ellagen bör Energi- marknadsinspektionen besluta om en ökning av intäktsramen för tillsyns- perioden –2027. För att göra det möjligt att ”rulla över” ett kvarva- rande underskott från tillsynsperioden –2019 bör ökningen motsvara ett underskott i förhållande till intäktsramen, i förekommande fall med tillägg av det belopp som nätföretaget haft rätt att uppbära enligt 5 kap. 29 § ellagen. Regeringens förslag innebär inte någon särreglering när det gäller ett underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2027. Ett sådant underskott ska hanteras enligt 5 kap. 29 § ellagen, vilket innebär att ett nätföretag inte kommer att kunna utnyttja ett underskott i förhål- lande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015 efter utgången av tillsynsperioden –2031. 8 Överlåtelse av nätkoncession och ändring av koncessionsgränser Regeringens förslag: Om en nätkoncessionshavare överlåter en redovisningsenhet, ska det särskilda investeringsutrymme som gäller för enheten fortsätta att gälla efter överlåtelsen och den nya nätkoncessionshavaren träda i överlåtarens ställe. ska efter ansökan av nätkoncessionshavaren besluta om ett särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2027 för en redovisningsenhet, trots att förutsättningar inte finns enligt det förslag som redovisas i avsnitt 6.1, om –redovisningsenhetens kapitalbas –2023 har ökats genom ett förvärv av en nätkoncession eller en ändring av gränserna för en nätkoncession för område, och –ett särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2023 har beslutats för den redovisningsenhet vars kapitalbas har minskats som en följd av förvärvet eller gränsändringen. I fråga om en redovisningsenhet som berörs av ett beslut om fördelning av intäktsramen i samband med överlåtelse av nätkoncession eller ändring av koncessionsgränser ska följande gälla. När nätmyndigheten beslutar om ett särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden – 2027, ska det särskilda investeringsutrymme som skulle ha gällt om någon överlåtelse eller gränsändring inte ägt rum fördelas på samma sätt som intäktsramen. Någon fördelning ska inte göras, om den del av kapitalbasen som överlåtits eller är hänförlig till gränsändringen har liten betydelse för intäktsramens storlek. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Enligt promemorians förslag ska någon fördelning inte göras om den del av kapitalbasen som överlåtits eller är hänförlig till gränsändringen har ett i sammanhanget litet värde. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter. Energiföretagen i anser att det bör förtydligas vad som avses med ”ett i sammanhanget litet värde”. Skälen för regeringens förslag Överlåtelse av en redovisningsenhet Det är nödvändigt att reglera hur det särskilda investeringsutrymmet ska hanteras vid en överlåtelse av nätkoncession. Eftersom det särskilda investeringsutrymmet ska ses som ett komplement till intäktsramen, bör utrymmet behandlas på samma sätt som intäktsramen vid en överlåtelse. I likhet med det som anges i 5 kap. 33 § första stycket ellagen bör alltså det särskilda investeringsutrymme som gäller för en redovisningsenhet som överlåts fortsätta att gälla efter överlåtelsen och den nya nätkoncessionshavaren träda i överlåtarens ställe. Överlåtelse av nätkoncession som ingår i en större redovisningsenhet En redovisningsenhet kan omfatta flera nätkoncessioner. Det är emellertid tillåtet att överlåta en nätkoncession separat . En intäktsram kommer i det läget att omfatta nätkoncessioner som tillhör olika nätföretag. Överlåtaren och den nya nätkoncessionshavaren ska i så fall fördela ramen proportionerligt i förhållande till hur stor del av kapitalbasen som överlåtits (5 kap. 33 § andra stycket ellagen). Fördelningen får dock göras på ett annat sätt, om det finns särskilda skäl. Fördelningen ska före överlåtelsen godkännas av eller, om ärendet avser en utlandsförbindelse, regeringen (5 kap. 34 § ellagen). Regleringen syftar till att fördela den befintliga intäktsramen mellan överlåtaren och övertagaren. Den redan fastställda intäktsramen fortsätter att gälla fram till slutet av tillsynsperioden (prop. 2017/18:237 s. 103). Ändring av gränserna för nätkoncession för område Intäktsramen ska fördelas också om ändrar gränserna för en nätkoncession för område (5 kap. 36 § ellagen). Myndigheten beslutar då om fördelningen av intäktsramen. Särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2027 efter överlåtelse eller gränsändring För att det ska gå att hantera det särskilda investeringsutrymmet – 2023, när beslutar om särskilda investeringsutrymmen för tillsynsperioden –2027, är det nödvändigt att anpassa bestämmelserna i lagen till den ordning som finns för att fördela intäktsramen i samband med en överlåtelse eller gränsändring. Ett nätföretag som har övertagit en del av en redovisningsenhet med särskilt investeringsutrymme bör kunna ansöka om särskilt investeringsutrymme för den redovisningsenhet som har tillförts tillgångar genom en överlåtelse eller gränsändring, även om något särskilt investeringsutrymme inte har beslutats för redovisningsenheten tidigare. För redovisningsenheter som berörs av en överlåtelse eller gränsändring, Prop. 2020/21:12 som har föranlett en fördelning av intäktsramen, bör gälla att det särskilda investeringsutrymme som beslutar för till- synsperioden –2027 ska motsvara redovisningsenhetens andel av det belopp som beräknas för tillsynsperioden enligt det förslag som redovisas i avsnitt 6.3. Beloppet bör fördelas på samma sätt som intäktsramen har fördelats. Fördelning bör inte alltid ske Det är möjligt att den del av kapitalbasen som omfattas av en överlåtelse eller en gränsändring är så liten att den inte får någon nämnvärd betydelse för de berörda nätföretagens kostnader eller nätkundernas avgifter. Att Energimarknadsinspektionen i en sådan situation ska pröva en fördelning av det särskilda investeringsutrymmet är förenat med merkostnader för myndigheten och nätföretagen utan någon motsvarande nytta för företagen eller kunderna. Någon fördelning bör alltså inte ske, om den del av kapitalbasen som har överlåtits eller är hänförlig till gränsändringen har liten betydelse för intäktsramens storlek. 9Överklagande och besluts giltighet Regeringens förslag: Ett beslut av nätmyndigheten ska gälla . beslut ska få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd ska krävas vid överklagande till kammarrätten. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter. Skälen för regeringens förslag Ett beslut ska gälla trots att det överklagats Ett beslut som meddelat i fråga om intäktsramens storlek enligt 5 kap. ellagen gäller (5 kap. 32 § ellagen). I förarbetena till bestämmelsen anförs bl.a. att om ett sådant beslut överklagas kan den situationen uppkomma att frågan inte är slutligt avgjord ens under den efterföljande tillsynsperioden och att ett beslut har betydelse när nya beslut ska fattas i fråga om intäktsramen (prop. 2008/09:141 s. 57 och 165 och prop. 2017/18:237 s. 102). Frågan om när ett beslut får verkställas regleras i 35 § förvaltningslagen (2017:900). Regeringen måste därför ta ställning till om de bestämmelserna ska gälla i fråga om beslut i frågor om särskilt investeringsutrymme. Ett beslut får enligt 35 § andra stycket förvaltningslagen alltid verkställas , om beslutet gäller anställning av någon, om det gäller endast tillfälligt eller om kretsen av dem som har rätt att överklaga är så vid eller obestämd att det inte går att avgöra när överklagandetiden går ut. En myndighet får enligt 35 § tredje stycket även verkställa ett beslut om ett väsentligt allmänt eller enskilt intresse kräver det. 2020/21:12 Det är viktigt att det inte råder någon tvekan om att beslut i frågor om särskilt investeringsutrymme och ökning av intäktsramen med investeringsbelopp enligt lagen om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet kan läggas till grund för de beslut som måste fatta senare, även om beslutet inte har fått laga kraft. Det går inte att utgå från att det i varje sådant fall finns sådana förutsättningar för omedelbar verkställighet som anges i 35 § andra och tredje styckena förvaltningslagen. Frågan bör alltså regleras särskilt i lagen om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet. Den avvikande bestämmelsen har enligt 4 § förvaltningslagen företräde framför den lagen. Överklagande till allmän förvaltningsdomstol Beslut enligt lagen om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet bör överklagas i samma ordning som andra beslut i frågor om intäktsramar. beslut bör alltså få överklagas till allmän förvaltningsdomstol, och det bör krävas prövningstillstånd för överklagande till kammarrätten. Regeringens förslag: Lagarna ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter. anser att implementeringen av lagen bör vara klar innan meddelar sitt tilläggsbeslut för tillsynsperioden –2023. Skälen för regeringens förslag: Lagförslaget innebär att ska bestämma ett särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2023. Inspektionen bör få möjlighet att fatta sådana beslut . Det saknas dock förutsättningar för ett ikraftträdande innan ska meddela beslut i frågor om avvikelser från intäktsramen för tillsynsperioden –2019. Lagarna bör träda i kraft . Regeringens bedömning: Lagförslaget föranleder inte något utökat re- sursbehov för förvaltningsmyndigheter eller domstolar. Nätföretagen kommer att kunna ta ut som högst cirka 28 miljarder kronor mer penningvärde från nätkunderna för att finansiera investeringar i elnätet. För nätkunderna innebär det särskilda investeringsutrymmet att som högst kan komma att tas ut under en tolvårs- period genom elnätsavgifter med anledning av investeringar 2020–2027. De investeringar till vilka pengarna måste användas kommer dock att vara till nytta för kunderna. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: anser att förslaget innebär en inte obetydlig administrativ börda för inspektionen. rätten i anför att en ökad måltillströmning fort kan påverka be- rörda domstolars verksamhet. Bostadsrätterna anför att Energimarknads- inspektionens tillsyn inte garanterar att onödiga kostnader inte påförs nät- kunderna och efterlyser, liksom , Fastighets- ägarna, , , Allmännytta och , ytterligare analys när det gäller konsekvenser för efterlyser även en mer utförlig konsekvens- rapport när det gäller frågan om nettoutsläpp i transportsektorn och indu- strin samt kopplingen till klimatmål. och Elkraftentreprenörer ser ingen risk för onyttiga eller onödigt Skälen för regeringens bedömning Lagförslagets syfte och berörda aktörer Förslaget syftar till att dels göra det möjligt för elnätsföretag med s.k. out- nyttjade underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden 2012–2015 att utnyttja underskotten, dels skapa ytterligare drivkrafter för investeringar i elnäten. De outnyttjade underskotten uppgår som högst till De är ojämnt fördelade mellan de cirka 170 nätföretagen. Förslaget får konsekvenser för nätmyndigheten (Energimarknadsinspek- tionen), de allmänna förvaltningsdomstolarna, nätföretagen och nätkunderna. Ett nätföretag som har ett outnyttjat underskott ska enligt förslaget kunna ansöka om ett särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioderna 2020– 2023 och 2024–2027. Ansökan ska lämnas in till Energimarknadsinspek- tionen före tillsynsperiodens slut och avse den nätverksamhet som om- fattas av en viss intäktsram (redovisningsenhet). Ett nätföretag med särskilt investeringsutrymme kan efter utgången av tillsynsperioden ansöka om att intäktsramen för perioden ska ökas med ett investeringsbelopp inom ramen för den omprövning som ska ske enligt Investeringsbeloppet ska rymmas inom det särskilda investerings- utrymmet och svara mot investeringar som nätföretaget har gjort i redovisningsenheten . Summan av ett nätföretags investeringsbelopp får dock inte vara större än av företagets investeringar i samtliga berörda redovisningsenheter, sedan avdrag gjorts från investeringarna med belopp som motsvarar dels en procent av redovisningsenheternas samlade kapitalbas, dels anslutningsavgifter. För nätföretag med flera redovisningsenheter ska investeringsbeloppen fördelas mellan de berörda redovisningsenheterna på det sätt som nätföretaget anger. kommer att behöva fatta beslut om särskilda investeringsutrymmen . Den information som krävs för att fatta besluten finns redan hos myndigheten eller kommer att ges in till den inom ramen för den rapportering som nätföretagen är skyldiga att göra enligt gällande bestämmelser. Den tillkommande arbetsbördan för myndigheten måste antas bli liten. Uppgiften att beräkna ett investeringsbelopp som ökar intäktsramen efter utgången av tillsynsperioden –2023 och 2024–2027 kräver en något större arbetsinsats. Uppgiften fullgörs dock inom ramen för den omprövning som sker efter tillsynperioden och är begränsad till en fastlagd tid. Underlaget för besluten kommer att göras tillgängligt för på samma sätt som det övriga underlag som nätföretagen ger in i samband med omprövningen. Sammantaget bedöms uppgifterna inte föranleda något utökat resursbehov för . beslut enligt lagen kommer att kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. De två första instanserna är Förvaltningsrätten i och Kammarrätten i . Det är förhållandevis enkelt att beräkna ett nätföretags särskilda investeringsutrymme enligt propositionens förslag. beslut i denna del kan därför antas leda till endast ett begränsat antal överklaganden. Eventuella merkostnader för domstolarna bedöms rymmas inom befintliga ekonomiska ramar. Ökningen av intäktsramen med ett investeringsbelopp är en fråga som ingår i omprövningen enligt 5 kap. 22 § ellagen. Det kommer alltså inte att finnas ett beslut som överklagas särskilt. Det är osannolikt att måltillströmningen kommer att öka med anledning av förslaget i den delen. Däremot kan enskilda mål få en något större omfattning. Även i denna del bedöms resursbehovet rymmas inom befintliga budgetramar. I och med att de outnyttjade underskotten är mycket ojämnt fördelade mellan de cirka 170 nätföretagen kommer företagen att påverkas olika. Nätföretag som har stora outnyttjade underskott jämfört med de intäktsramar som har beslutat för tillsynsperioden – 2023 kommer att få möjlighet till en inte obetydlig ökning av ramen och incitament att investera mer än ett företag som inte har något stort outnyttjat underskott från tillsynsperioden –2015. går det dock att konstatera att utgjorde Prop. 2020/21:12 av intäktsramarna för tillsynsperioden –2015 och några procenten- heter mer för tillsynsperioden –2023. Nätföretagen kommer alltså att, totalt sett, kunna ta ut som högst mer penningvärde från nätkunderna för att täcka finansieringen av investeringar i elnätet än om de enbart haft sina ordinarie intäktsramar att förhålla sig till. Förslaget kommer att leda till ökade investeringar i nya elnät, vilket kommer att gynna elnätskunderna genom att det blir mer kapacitet i elnäten och bättre elnät. För nätkunderna som kollektiv kommer, allt annat lika, förslaget att innebära att elnätsföretagen kan debitera kunderna högst (tre tillsynsperioder). Förslaget innebär att elnätsföretagen får ökade möjligheter att investera i ny teknik och nya ledningar. För kunderna kan detta innebära fördelar i form av lägre kostnader för att hantera effekt- och kapacitetsbrister i elnäten. Investeringar i ny teknik kan ge effektiviseringsvinster, som kommer kunderna till del, och snabbare och ökade möjligheter för befintliga och nya kunder att ansluta till elnäten. Det finns en viss risk att det särskilda investeringsutrymmet leder till onyttiga eller i vart fall till onödigt kostsamma investeringar. Inom ramen för nätkoncessionsprövningen enligt ellagen ska emellertid enbart ge nätkoncession till anläggningar som är lämpliga från allmän synpunkt, vilket bland annat inkluderar samhällsekonomiska hänsyn. Därutöver kan myndigheten inom ramen för sin tillsyn undersöka om nätföretagen i den del av verksamheten som inte kräver koncessionsprövningar gör de investeringar som ger störst nytta för elnätet och därmed kunderna i förhållande till investeringskostnaden. Riskerna för onyttiga eller onödigt dyra investeringar som drabbar elnätskundkollektivet bör därför sammantaget vara begränsade. Det är svårt att bedöma vilken närmare effekt förslagen kommer att få på nettoutsläpp i transportsektorn och industrin och vilken direkt koppling förslagen har till klimatmål. Förslagen bör dock i vart fall ha en indirekt sådan effekt, eftersom de kan leda till investeringar i laddinfrastruktur för fordon och elvägar i . En sådan utbyggnad bidrar till att uppfylla målet att växthusgasutsläppen från inrikes transporter ska minska med till 2030 jämfört med . har inlett arbete med att ta fram en nationell strategi för elektrifiering, där elektrifieringens betydelse för att nå fossilfrihet i transportsystemet kommer att vara en viktig del. Regeringen kommer även att tillsätta en för att påskynda arbetet med elektrifiering av de tunga vägtransporterna och transportsektorn som helhet. Förslagen i propositionen har betydelse som ett verktyg för att underlätta och påskynda elektrifieringen. 12.1Förslaget till lag om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet Lagens syfte och tillämpningsområde 1 § Denna lag syftar till att skapa särskilda drivkrafter för elnätsföretag att göra investeringar som ökar kapaciteten i elnätet. Lagen ska tillämpas i fråga om investeringar som en nätkoncessionshavare gör 2020–2023 och 2024–2027. I paragrafen anges lagens syfte och tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 5. Ett nätföretag ansvarar enligt de bestämmelser som finns i ellagen (1997:857) för drift och underhåll och, vid behov, utbyggnad av sitt ledningsnät och, i tillämpliga fall, dess anslutning till andra ledningsnät (3 kap. 1 § ellagen). Företaget svarar också för att dess ledningsnät är säkert, tillförlitligt och effektivt och för att det på lång sikt kan uppfylla rimliga krav på överföring av el. En nätverksamhet ska för en tillsynsperiod ha en bestämd intäktsram (5 kap. 1 § första stycket ellagen). Intäktsramen ska inte vara större än vad som behövs för att täcka kostnader för driften av en nätverksamhet som har likartade objektiva förutsättningar och bedrivs på ett ändamålsenligt och effektivt sätt, täcka avskrivningar och ge en sådan avkastning på kapitalbasen som behövs för att i konkurrens med alternativa placeringar med motsvarande risk få tillgång till kapital för investeringar. Som framgår av första stycket är syftet med lagen att skapa särskilda incitament för investeringar utöver dem som redan följer av ellagen. Av- sikten är att nätföretagen ska ha ytterligare drivkrafter att investera i nya ledningar och ny teknik för att öka effekten i elnäten. Företagen får möjlighet att öka sina intäkter – 2031, om de exempelvis tidigarelägger åtgärder. I andra stycket begränsas lagens tillämpningsområde till att avse investeringar som nätföretagen gör under två tillsynsperioder efter utgången av 2019. 2 § I denna lag avses med redovisningsenhet den nätverksamhet som omfattas av en viss intäktsram. Övriga ord och uttryck som används i lagen har samma innebörd som i ellagen (1997:857). I paragrafen behandlas ord och uttryck som används i lagen. I första stycket definieras redovisningsenhet. I lagen avses med det ordet den del av ett nätföretags nätverksamhet som omfattas av en viss intäktsram. Ett företags samlade nätverksamhet omfattas av flera intäktsramar exempelvis om företaget har både regionnät och lokalnät. Ett företag kan alltså ha flera redovisningsenheter. Av andra stycket framgår att ellagens terminologi används i lagen. 3 § ska efter ansökan av nätkoncessionshavaren besluta om ett särskilt investeringsutrymme för en redovisningsenhet och tillsynsperiod, om 1.intäktsramen för tillsynsperioden –2019 har ökats med tillämpning av 5 kap. 20 § ellagen (1997:857) i dess lydelse före eller nätkoncessionshavaren fått uppbära ett sådant belopp som avses i 5 kap. 29 § ellagen –2019 enligt ett beslut av nätmyndigheten, och 2.nätkoncessionshavarens intäkter från nätverksamheten 2016–2019 har varit mindre än intäktsramen med tillägg av det belopp som nätmyndigheten kan ha beslutat enligt 5 kap. 29 § ellagen. I paragrafen anges de grundläggande kraven för att ett nätföretag ska få ett särskilt investeringsutrymme enligt lagen. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Nätföretaget, dvs. nätkoncessionshavaren, får efter ansökan ett särskilt investeringsutrymme för en tillsynsperiod genom beslut av nätmyndighe- ten (). Beslutet avser en viss redovisnings- Som framgår av 1 § andra stycket gäller denna möjlighet endast i fråga om investeringar som en nätkoncessionshavare gör under tillsyns- perioderna 2020–2023 och 2024–2027. Att ett beslut om särskilt investe- ringsutrymme ska gälla någon av dessa perioder kommer också till uttryck i 5 §. Av första punkten följer att nätföretagets intäkter från nätverksamheten –2015 ska ha understigit intäktsramen för den Underskottet har då föranlett ett beslut av Energimarknads- inspektionen enligt antingen 5 kap. 20 § ellagen i dess lydelse före den eller, om beslutet fattats efter , 5 kap. 29 § ellagen i dess gällande lydelse. I det sistnämnda fallet har Energi- marknadsinspektionen beslutat att nätföretaget 2016–2019 får uppbära ett belopp som motsvarar underskottet, men in- täktsramen för perioden har inte ökats med anledning av underskottet. Det krävs vidare att nätföretaget inte heller – 2019 har utnyttjat hela underskottet i förhållande till intäktsramen för den Detta framgår av andra punkten. om nätföretagets intäkter är mindre än intäktsramen för tillsynsperioden 2016–2019 eller mindre än summan av intäktsramen och ett belopp som nätföretaget haft möjlighet att uppbära under den tillsynsperioden sedan fattat ett beslut enligt 5 kap. 29 § första Efter en överlåtelse av nätkoncession eller ändring av gränserna för en nätkoncession för område kan enligt 11 § i vissa fall besluta om särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden