prop · H80360 · 2020-12-17 00:00:00 — ningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. och forskningsområden är mer utsatta och utsattheten är dessutom ofta genusbaserad, dvs hat, hot och trakasserier kan ta sig olika uttryck beroende på om det riktas mot kvinnor eller män. I längden kan det leda till ett samhälle där forskare inte vågar forska på viktiga områden och Prop. 2020/21:60 undviker att sprida, kommunicera och samverka kring sin forskning. med är det också ett allvarligt hot mot yttrandefriheten, mot demokratin och mot en hållbar samhällsutveckling. Det oberoende sökandet efter kunskap är en princip som måste värnas och främjas. Forskare, studenter och andra anställda vid högskolor och universitet måste kunna känna sig trygga. Detta är en grundförutsättning för ett starkt och demokratiskt samhälle och en grundpelare för akademisk frihet. Akademisk frihet är också en förutsättning för att universitet och högskolor ska kunna uppfylla sitt samhällsuppdrag. Lärosätena ska kunna vara en självständig och kritiskt reflekterande kraft i samhället. Som framgår av avsnitt 12.1 föreslår regeringen i denna proposition därför änd- ringar i högskolelagen för att främja och värna den akademiska friheten. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Universitet och högskolor har, liksom alla arbetsgivare, ansvar för ett förebyggande arbete för sina anställdas säkerhet och trygghet samt för att vidta de nödvändiga åtgärder som krävs. Högskolor och universitet ska vara trygga arbetsplatser med bra arbetsvillkor och god arbetsmiljö, vilket är en grundläggande faktor för hög kvalitet. Högskolan ska jobba syste- matiskt med aktiva åtgärder mot hot, sexuella trakasserier och utsatthet. Regeringen antog 2017 handlingsplanen Till det fria ordets försvar (Ku2017/01675) som avser åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland t.ex. journalister, förtroendevalda, konstnärer och opinionsbildare. Inom ramen för handlingsplanen har en rad åtgärder vidtagits för att öka kunskapen om hot och hat, ge stöd till dem som utsätts samt stärka rättsväsendets arbete. Till exempel har tagit fram ett utbildnings- och informationsmaterial som finns på webbplatsen . Information finns för både den som utsätts och den som möter utsatta personer och ska kunna användas brett av olika målgrupper. Det är av stor vikt att få en tydligare bild av hur situationen ser ut inom universitet och högskolor. Regeringen välkomnar därför den nationella kartläggning av forskares utsatthet som universitets- och hög- skoleförbund genomför tillsammans med universitetslärare och forskare samt Nationella sekretariatet för genusforskning vid . Regeringen avser att följa frågan om hat och hot vid universitet och högskolor och vid behov vidta ytterligare åtgärder. 12.3.2Allmänhetens delaktighet i forskningsprocessen Allmänhetens delaktighet i forskningsprocessen handlar om olika typer av interaktion mellan forskningen och det omgivande samhället. Det finns gott om exempel på att sådan interaktion har flera positiva effekter. Delak- tigheten kan exempelvis bestå av medborgarforskning, där allmänheten t.ex. bidrar till datainsamling, eller andra former av samskapande där aktörer på olika sätt ges inflytande i forskningsprocessen. Genom digitali- seringen skapas nya möjligheter att effektivisera samverkan och nyttig- göra ny kunskap på ett sätt som når hela samhället och alla delar av landet. När olika aktörer i det omgivande samhället aktivt involveras i forsknings- processen kan forskare bidra med kunskap om vetenskapliga analyser som allmänheten kan bidra med kunskaper och identifiera sam- 2020/21:60 hällsrelevant och behovsmotiverad forskning. När forskningsprocessen öppnas upp och tillgängligheten till forskningsresultat ökar stärks forsk- ningens genomslag och användbarhet i samhället. Genom att fler grupper i samhället görs delaktiga i forskningen kan allmänhetens kunskap och förståelse för vetenskapliga processer och förhållningssätt utvecklas och den vetenskapliga kunnigheten stimuleras. Då kan förtroendet för forsk- ning och högre utbildning i hela samhället stärkas och motståndskraften mot desinformation och kunskapsresistens öka. Viktiga åtgärder och aktiviteter som kan öka allmänhetens delaktighet pågår redan och ytterligare sådana är tänkbara. I den forskningspolitiska propositionen 2016 (Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, prop. 2016/17:50) lanserades nationella forsk- ningsprogram inom olika samhällsutmaningar. I denna proposition pre- senteras ytterligare satsningar på nya och befintliga nationella forsknings- program. Regeringen ser förutsättningar för att dessa program ska kunna involvera allmänheten i forskningsprocessen. 12.3.3 Spridning av forskningsbaserad kunskap Forskningskommunikation, där forskare på olika sätt deltar i det offentliga samtalet, är en viktig del i att göra forskningsbaserad kunskap mer till- gänglig i det omgivande samhället och att därmed bidra till att öka takten i omställningen till ett mer hållbart samhälle. Därmed finns potential att öka förtroendet för forskning och stärka möjligheten för allmänhet och beslutsfattare att fatta informerade och kunskapsbaserade beslut. har ett nationellt uppdrag att övergripande ansvara för samordning av kommunikation om forskning och forskningsresultat samt att ansvara för kommunikation om forskning och forskningsresultat inom Övriga forskningsråd har ansvar för kommunikation inom Myndigheter och institut som bedriver forskning har också ansvar och goda möjligheter att bidra till att sprida ny forskning och kuns- kap inom sina ansvarsområden. Målsättningen är att skapa goda förut- sättningar för att forskningsresultat sprids på bred front i det omgivande samhället och att främja dialog och interaktion mellan forskare och all- I arbetet ingår bl.a. att utvecklar och tillhanda- håller kanaler samt ger forskare stöd och verktyg för att kommunicera och förklara sin forskning och sina resultat. med detta arbete konstaterat att forskningskommunikationen kan stärkas bl.a. genom gemensamma nationella plattformar för redaktionella sam- arbeten mellan forskare och kunskapsförmedlare. Genom att bättre ta till- vara delar av det arbete som aktörer inom forskningssystemet utför finns det förutsättningar för att utveckla sådana infrastrukturer för kunskaps- förmedling till såväl beslutsfattare som en bredare allmänhet. kunskap och information som är tillförlitlig och grundad är viktigt för ett starkt och demokratiskt samhälle. I avsnitt 14.2.2 föreslår regeringen att högskolelagen ändras när det gäller lärosätens samverkan med det om- Med ändringen vill regeringen förtydliga att läro- sätenas ansvar att föra ut kunskap och bidra till att den omsätts till sam- hällsnytta inte bör begränsas till enbart ursprungliga forskningsresultat från det egna lärosätet. Den bör även avse den kunskap och kompetens som högskolans lärare, forskare och studenter skapar eller tillägnar sig Prop. 2020/21:60 inom ramen för utbildnings- och forskningsverksamheten. ningen av kunskap och forskningsresultat från undervisningssammanhang bör öka genom ökad fri och öppen digital tillgång till den undervisningen som sker. Se även avsnitt 10.2 där ytterligare åtgärder i fråga om digitali- sering av högre utbildning och forskning tas upp. 13 Förstärkning av forskningsinfrastruktur Inom de allra flesta forskningsområden, såväl inom naturvetenskapliga och tekniska som inom konstnärliga och humanistisk-samhällsvetenskap- liga fält, är det nödvändigt att ha god tillgång till infrastruktur för att kunna bedriva internationellt konkurrenskraftig forskning. Begreppet forsknings- infrastruktur omfattar t.ex. centrala forskningsanläggningar, databaser, avancerade mätverktyg, forskningsbibliotek, biobanker och storskaliga beräkningsresurser, alltså verktyg eller resurser som är nödvändiga för att bedriva forskning. Forskningsinfrastrukturer har kommit att spela en allt mer central roll inom forskarsamhället, bl.a. på grund av mer komplexa vetenskapliga frågor, utveckling av avancerad teknik, digitaliseringen och ökade data- mängder. Forskningsinfrastrukturer innebär ofta långsiktiga ekonomiska åtaganden för ett enskilt lärosäte, ett institut, en myndighet eller för ett land och har därmed stor strategisk betydelse. Den snabba tekniska utveck- lingen och alltmer avancerad utrustning innebär dock ökade kostnader för investeringar, säkerhet och drift av forskningsinfrastruktur. Denna utveck- lingstrend kan ses såväl i som i övriga världen. har flera forskningsinfrastrukturer som håller internationellt sett mycket hög kvalitet och som bidrar till att stärka som forsknings- och innovationsnation. Ett exempel på en sådan infrastruktur är det natio- nella centret för livsvetenskaplig forskning (SciLifeLab) med verksamhet i och . Den radaranläggning som finns i , och som är en del av det internationella samarbetet EISCAT (se avsnitt 8), är ett ytterligare exempel. EISCAT:s radarsystem används bl.a. för forskning om jordens övre atmosfär. Vidare har två världsunika forskningsinfrastrukturer som kan användas för att med hjälp av neutroner respektive röntgenljus studera de allra minsta strukturerna i olika typer av material. Det är dels den europeiska neutronkällan European Spallation Source (ESS), dels den närliggande nationella anläggningen , världens ljusstarkaste synkrotron inom röntgenljusområdet. Att anläggningarna finns i ger förutsättningar för svenska forskare att aktivt medverka till de potentiella vetenskapliga genombrotten som ESS och kan bidra till när det gäller avancerade och nya material inom många olika områden såsom läkemedel, kemi, livsmedel, förpackning, energi, elektronik, kulturarv och fordon. En grön omställning kan gynnas av dessa långsiktiga investeringar i storskalig infrastruktur, vilket motiverar ytterligare satsningar. 2020/21:60 Regeringen ser behov av en förstärkning av resurserna till forsknings- infrastruktur. I budgetpropositionen föreslår och beräknar rege- ringen en total ökning av anslag för forskning med 2021, 2022, 2023 och 2024. Vidare föreslår och beräknar rege- ringen i budgetpropositionen en ökning av anslag för forskning och utveckling med 2021, 2022, 2023 och 2024. Nedan redovisas de medel som avsätts för satsningar på forskningens infrastruktur. 13.1Forskningsinfrastrukturer skapar nya möjligheter Allt mer komplexa vetenskapliga frågeställningar och behov av fakta för att kunna möta de globala samhällsutmaningarna driver på behoven av forskningsinfrastruktur. Hur den biologiska mångfalden påverkas av de pågående klimatförändringarna och hur förekomsten av växthusgaser i vår atmosfär varierar, är exempel på forskningsfrågor som kräver tillgång till omfattande forskningsinfrastrukturer, t.ex. mätstationer för att mäta växt- husgaser och fältstationer för miljöer på land. Likaså kräver studier om havens temperatur och inverkan på de miljöerna tillgång till avan- cerade forskningsfartyg. Kraven på att kunna studera olika typer av förändringar och dess orsaker ökar inom flera fält, vilket i sin tur förut- sätter observationer som täcker långa tidsperioder. Inte minst gäller detta miljö- och klimatforskning, humaniora, samhällsvetenskap och stora delar av den medicinska forskningen. Det krävs därför en ökad kapacitet för att producera, lagra och distribuera data och scenarier i långa tidsserier, inte minst på klimatområdet. Även utvecklingen inom den konstnärliga forsk- ningen ställer höga krav på forskningsinfrastruktur. Avancerad forskningsinfrastruktur utgör en viktig plattform för tvär- sektoriella forsknings- och innovationssamarbeten. Det leder till att idéer föds och nya möjligheter till forskning uppstår. Runt en infrastruktur kan forskningsmiljöer skapas, som kan stärka konkurrenskraft som investeringsland och därigenom attrahera internationell spetskompetens och erbjuda möjligheter för utländska företag att investera. Avancerad forskningsinfrastruktur utgör därtill en resurs för näringslivet och är i många fall en utgångspunkt för samarbeten mellan företag och högskola. Detta leder till ökad konkurrenskraft för forskning och företag, utveckling av nya arbetstillfällen samt regional utveckling. På så sätt kan de investe- ringar som görs i infrastruktur i hela landet komma samhället till godo. När deltar i internationella infrastruktursamarbeten uppstår också nya affärsmöjligheter för svenska företag, t.ex. att leverera tekniska kom- ponenter eller att delta i instrumentutveckling. Forskningsinfrastrukturer spelar en central roll för att forskning och innovationer ska kunna bidra till att möta samhällsutmaningar och nå de globala hållbarhetsmålen. Genom att bl.a. stärka grundforskningens kapa- citet och bidra till utveckling av tillämpad, verksamhetsnära och tvärsek- toriell forskning, utgör forskningsinfrastrukturer viktiga plattformar. 13.2.1Ökade anslag till finansiering av forskningsinfrastruktur har ett övergripande nationellt ansvar för forsknings- infrastruktur, inklusive åtaganden i de forskningsinfrastrukturer som be- drivs i internationellt samarbete, som t.ex. den kärnfysikanläggning som drivs av () och de astronomiska observatorierna organiserade av (European Southern Observatory). Dessa internationella samarbeten är helt centrala för att forskare i aktivt ska kunna delta i och genomföra avancerade expe- riment, komplexa observationer och omfattande datainsamlingar. Samti- digt innebär internationella åtaganden ökande kostnader vilket i kombina- tion med en svag kronkurs gjort att budget för infrastruk- tur har urholkats . behöver kunna möta det ökade behovet av stora beräkningsre- surser, lagring av data, hantering av känsliga data och ökade krav på öppna forskningsdata. Behoven av e-infrastruktur ökar mycket snabbt, något som både är en förutsättning för och en konsekvens av utvecklingen av artifi- ciell intelligens (AI) och nyttjandet av maskininlärning inom ett växande antal forskningsområden. Det nationella centret för datorresurser (SNIC) erbjuder beräkningsre- surser och användarstöd till svenska forskare. är också enga- gerat i ett europeiskt samarbete för högpresterande datorsystem (Euro- HPC) och ingår där i ett konsortium lett av som syftar till att geme- samt bygga en superdator kallad (Large Unified Modern Infrastructure). Superdatorn kommer att vara tillgänglig och då ha en tio gånger så hög prestanda som snabbaste superdator . Det finns dock behov av ytterligare beräkningsresurser för att kunna möta efterfrågan. Inom ramen för anslagsökning för forskning avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för satsningar på forskningsinfra- struktur. Efter budgivning och förhandling i konkurrens från bl.a. och , enades de europeiska forskningsministrarna om att den europeiska neutronkällan, benämnd ESS (European Spallation Source), skulle byggas i . Den avancerade forskningsanläggningen som är under uppbyggnad utanför är nu till färdigställd och förväntas kunna ta emot användare . Ett europeiskt konsor- tium med tretton medlemsländer (, , , , , , , , , , , och ) ansvarar för styrning och finansiering av anlägg- ningen. En central fråga för konsortiet handlar om att tillförsäkra ESS en långsiktig driftsfinansiering på en nivå som möjliggör att anläggningens stora kapacitet kan utnyttjas maximalt. 2020/21:60 Att bygga ESS är i sig ett forsknings- och utvecklingsprojekt. De extremt höga kravspecifikationerna i konstruktionen leder till nya inno- vationer och tekniska landvinningar. Den tekniska utvecklingen inom pro- jektet har inneburit att ESS förväntas bli ännu kraftfullare än vad som ursprungligen var planerat. I genomsnitt beräknas ESS bli ca 20 gånger mer kraftfull än dagens motsvarande anläggningar. En sådan prestanda- höjning öppnar för helt nya typer av banbrytande studier. Därför förväntas ESS kunna ge vetenskapliga genombrott inom många områden, såsom livsvetenskaper, medicin och materialvetenskap med tillämpningar inom t.ex. läkemedelsutveckling, miljö och klimat, och transporter. ESS är en europeisk forskningsinfrastruktur på svensk mark och utgör en unik möjlighet för som kunskapsnation. Den närliggande forsk- ningsanläggningen och utvecklingen av en gemensam forsk- nings- och innovationsmiljö runt dessa anläggningar innebär en chans att etablera ett ledande forskningscentrum för material- och livsvetenskaper (se avsnitt 13.2.3). För att investeringar i ESS och ska gynna kompetensuppbyggnad, konkurrenskraft och innovationer är det angeläget att verka för god kunskap om dessa forskningsanläggningars potential och att säkerställa att anpassat användarstöd finns, t.ex. för före- tag. För som värdland är det även viktigt att säkerställa att konst- ruktion, underhåll och uppgradering av ESS sker på ett kostnadseffektivt sätt samt att underlätta för ESS att utvecklas t.ex. genom att skapa attrak- tiva villkor för utländsk arbetskraft. De kostnader som medföljer värdskapet motiveras, förutom av de rent vetenskapliga skälen, av att placeringen av ESS på svensk mark kan innebära fördelar för i form av kompetensförsörjning, innovationer, ekonomisk utveckling och skatteinkomster. Det behöver säkerställas att konstruktionen av ESS kan färdigställas enligt tidsplanen för att projektet inte ska bli dyrare. För att tidsplanen ska hållas behöver tidigarelägga sina utbetalningar, vilket kräver en tillfällig ökning av utbetalningarna på –2025. Inom ramen för anslagsökning för forskning avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för satsning på ESS. Röntgenljusanläggningen , utanför , är största nationella infrastruktursatsning och en världsledande infrastruktur för forskning och innovation inom materialvetenskap, strukturbiologi och life Den används för forskning som ska lägga grunden för att utveckla exempelvis förbättrad energiförsörjning och nya material och läkemedel. Under covid-19-pandemin har öppnat ett snabbspår som ställt avancerade instrument till förfogande för att bidra till snabbare kunskap om det nya coronaviruset. invigdes och har stegvis tagits i drift. en teknisk revolution och runt om i världen kopieras nu konstruktionen. har snart tio instrument, s.k. strålrör, tillgängliga för användning. Dessa strålrör är anpassade till olika forskningsfrågor, exempelvis kom- mer strålröret ForMax att bli ett instrument specialanpassat för forskning Prop. 2020/21:60 om biobaserade material. Forskningsanläggningarna ESS och ger unika möjligheter att möta vår tids stora utmaningar. Att utveckla nya material för att klara allt från att ta fram effektivare batterier och solceller till hållbar produktion av kläder och förpackningar kräver bl.a. att forskare och företag har tillgång till neutronspridningskällor som ESS och ljussynkrotroner som . Till exempel har använts för att bättre förstå hur vattenfilter för att göra färskvatten av saltvatten egentligen fungerar, vilket i förläng- ningen kan vara en nyckel för att lösa världens brist på färskvatten. Samlokaliseringen av ESS och innebär stora möjligheter att stärka och utveckla forsknings- och innovationskraft inom flera områden där svenska forskare och företag har hög kompetens. Det ger unika möjligheter att utveckla samt bidra till den globala utvecklingen. Potentialen för synergieffekter inom en gemensam forsk- nings- och innovationsmiljö för ESS och där tvärvetenskaplig och tvärsektoriell samverkan mellan högskola, näringsliv och anlägg- ningar sker är stor. beräknas ta emot ca 2000 användare när anläggningen är i fullt bruk. För att säkra att potentialen i anläggningen kan utnyttjas fullt ut av forskare och företag behövs fortsatt stöd till, och förenkling för, användare från t.ex. näringslivet samt ökade medel till driften av . Vidare bör den finansiering som sker från lärosäten och andra forskningsfinansiärer, vilken tillsammans uppgår till 75 mil- joner kronor , upprätthållas för att säkerställa driften av . Inom ramen för anslagför forskning avsätts 50 mil- joner kronor 2021, 2022, 2023 och 2024 för satsning på . står inför en period med ökade kostnader som behovet av expeditioner i polarområdena är stort och kräver lång planering. Forskningsfartyget är en isbrytare utrustad med avancerad vetenskaplig utrustning och byggd för att genomföra forsk- ningsexpeditioner i polarhaven. Enligt strategi för den arktiska regionen är den polarforskning som genomförs med som plattform central för roll i och för vårt internationella klimat- och miljöarbete (skr. 2020/21:7). En ny överenskommelse med om hyra av medför ökade kostnader avseende drivmedel, teknikutveckling och investeringsbehov. För att behålla nuvarande aktivitetsnivå –2024 för den fartygsbaserade forsk- ningen behövs en förstärkning. Inom ramen för forskningsanslag avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för satsning på . 2020/21:60 13.2.5 Forskningsinfrastruktur av särskilt värde för Avancerad forskningsinfrastruktur utgör en strategisk investering som måste kunna nyttjas av forskare inom både akademi och näringsliv. För att få största möjliga utbyte av investeringarna i forskningsinfrastruktur krävs att de används i så hög grad som möjligt. Regeringen har därför som en av sina målsättningar att nyttjandegraden av nationell forskningsinfrastruktur ska öka och att användarna ska representera en bredd av aktörer för att stimulera till tvärsektoriella samarbeten. Svenska företag är underrepresenterade både som användare av forsk- ningsinfrastruktur och som leverantörer i konstruktionsfasen av högtekno- logiska forskningsanläggningar, samt vid instrumentutveckling. Initiativet Big Science , som drivs som ett tidsbegränsat projekt, stödjer svenska företag som leverantörer av högteknologi till forskningsanlägg- ningar nationellt och internationellt och förmedlar kontakter mellan näringsliv och akademi. medverkar i flera stora forskningsinfrastruktursatsningar, så- som arbetet med att etablera en nationell teknikparksfunktion med ansvar för att samordna utvecklingen av innovationsmiljön och mötesplatsen vid ESS och . bidrar till att forskningsinfrastrukturer till- gängliggörs för svenskt näringsliv. För att öka förmåga att ge stöd till svenska företag att nyttja och utveckla svenska och internationella forskningsanläggningar tillförs ytterligare resurser. De ökade medlen ska även bidra till finansiering av särskilt intressant forskningsinfrastruktur för näringslivet som användare och leverantör. Inom ramen för anslagsökning för forskning och utveckling avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för satsningen på forsknings- infrastruktur av särskilt värde för svenskt näringsliv. De areella näringarna och den forskning som bedrivs vid har särskilda förutsättningar och kan inte i samma utsträckning som andra forskningsområden samverka om forskningsinfra- struktur. Det handlar om exempelvis om fast infrastruktur över stora ytor och möjlighet att bedriva experiment över inom jordbruk, skog eller djurhållning. I budgetpropositionen föreslår regeringen en ökning med 2021 avseende forskningsinfrastruktur till anslaget Sve- riges . Regeringen avser medge försäljning för sam- hällsbyggnadsändamål av delar av mark till kommun (prop. 2020/21:1, utg.omr. 13.3Utredning om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur Forskningsinfrastrukturer är ofta kopplade till universitet eller högskolor men kan även drivas av t.ex. ett institut eller en expertmyndighet. Organi- sations- och styrningsformer varierar mycket beroende på t.ex. infra- strukturens omfattning eller dess användningsområde. För att möjliggöra Prop. 2020/21:60 utveckling, ökad tillgänglighet och effektiv drift av en infrastrukturs verk- samhet behövs en ändamålsenlig organisationsform med tydliga roller och beslutsvägar. Finansieringen av avancerade forskningsinfrastrukturer är ofta komplex och sker med stöd av olika finansieringskällor. saknas en överblick över de olika finansiella stöd som betalas ut till infrastruktur från olika typer av finansiärer, dess omfattning och nivå, vilka kostnader som för- delas mellan olika finansiärer och hur länge det finansiella stödet varar.