prop · H70399 · 2020-04-15 00:00:00 — I paragrafen regleras vilka förfaranderegler som ska tillämpas vid beskattningen. Enligt huvudregeln i första stycket gäller skatteförfarandelagen (2011:1244) i fråga om förfaran- det vid beskattningen utom i de fall som avses i andra stycket. Genom ett tillägg anges att skatteförfarandelagen inte ska vara generellt tillämplig på de fall som avses i 15 a och 15 b §§, eftersom det i där särskilt anges vilka delar av skatteförfarandelagen som är tillämpliga. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 5.2.6.4. Paragrafen är ny och reglerar beslut om skatt och tilläggsavgift vid felaktiga uppgifter från en konsument. Paragrafen motsvarar till stora delar den s.k. oegentlighets- beskattningen i 34 a § i lagen (1994:1563) om tobaksskatt och lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Enligt första stycket beslutar om skatt och tilläggsavgift som avses i 8 a §. Skatten och avgiften ska betalas inom den tid som bestämmer. Enligt andra stycket ska vissa bestämmelser om föreläggande och revision i skatte- förfarandelagen gälla i tillämpliga delar vid inhämtande av uppgifter som är av betydelse för beslut om skatt enligt 8 a § av någon annan än den som föreläggs eller revideras. Tredje stycket reglerar vilka övriga bestämmelser i skatteförfarandelagen som är tillämpliga. Jämfört med bestämmelserna om oegentlighetsbeskattning saknas vissa regler om juridiska personer, bevissäkring och betalningssäkring. Det kan även noteras att det inte finns någon hänvisning till de generella reglerna om befrielse från respektive beslut om särskilda avgifter i 51 och 52 kap. skatteförfarandelagen. De bestämmelserna är således inte tillämpliga. Ändringen behandlas i avsnitt 5.2.6.4. Paragrafen är ny och reglerar vissa praktiska frågor kring in- och återbetalning av skatt enligt 8 a §. Vilka bestämmelser som gäller i övrigt för sådan skatt regleras i 15 a §, se kommentaren till denna paragraf. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Ändringen behandlas i avsnitt 5.2.6.4. I paragrafen regleras förutsättningarna för överklagande av sådana beslut som inte överklagas enligt skatteförfarandelagen (2011:1244) eller tullagen (2016:253). Genom en ändring i första stycket anges att beslut enligt de nya paragraferna 10 b och 10 c §§ får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. De beslut som avses är godkännande som registrerad EU-handlare respektive återkallanden av godkännanden som lagerhållare, registrerad mottagare och registrerad EU-handlare. Motsvarande gäller avseende godkännanden och återkallanden för lagerhållare och registrerade mottagare. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 5.2.6.3. Regeringens förslag: godkänner att regeringen genom försäljning till bokfört värde överlåter de byggnader som stiftelsen disponerar på fastigheten 1:1 i till stiftelsen . Från försäljningsintäkterna får regeringen avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till byggnaderna, dels de direkta försäljningsom- kostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. Skälen för regeringens förslag: Staten genom äger fastigheten 1:1 i . På fastigheten finns byggnader som disponeras av stiftelsen . Byggnaderna är del av ett statligt byggnadsminne. Stiftelsen överlät 1982 byggnaderna till staten genom gåva. Enligt villkoren i samband med gåvan ska byggnaderna tills vidare upplåtas till också fortsättningsvis nyttjas för samma ändamål som . Byggnaderna är belägna på mark som omfattas av den kungliga dispositionsrätten. Stiftelsen bedriver verksamhet i byggnaderna i form av konstutställningar och restaurang- och caféverksamhet. Verksamheten finansieras delvis med statsbidrag. I betänkandet Statens kulturfastigheter – urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55) bedömde utredaren att de aktuella byggnaderna inte av kulturhistoriska skäl behövde ägas av staten. Stiftelsen framställde 2015 till önskemål om att få återförvärva de byggnader som stiftelsen disponerar till ett pris motsvarande det bokförda värdet. Bakgrunden är att stiftelsen som ägare till byggnaderna har större möjlighet att attrahera privat kapital med vilket man bl.a. kan vårda och förvalta byggnaderna. anser att byggnaderna inte behöver ägas av staten av kulturhistoriska skäl och att det därför finns förutsättningar för staten att överlåta byggnaderna. har tillstyrkt försäljningen, under förutsättning att det finns ekonomiska möjligheter för stiftelsen att vårda och förvalta byggnaderna och att hela anläggningen, inklusive byggnader, park, vegetation och gångvägar som hör till anläggningen, vårdas så att det kulturhistoriska värdet inte minskar. Statens fastighets- verk anser att en överlåtelse ska få göras till ett pris som motsvarar det bokförda värdet för byggnaderna, vilket uppgår till ca . Det bokförda värdet motsvarar de icke avskrivna kostnader som staten haft för investeringar och förbättringar av byggnaderna och som till fullo inte har betalats via den hyra som stiftelsen har erlagt. Enligt 8 kap. 7 § budgetlagen (2011:203) ska överlåtelse av statens egendom genomföras affärsmässigt om inte särskilda skäl talar mot det. marknadsvärde uppskattas till vid en försäljning på en öppen marknad. En försäljning till någon annan part än stiftelsen bedöms dock inte vara möjlig med hänsyn till de inskränkningar i nyttjanderätten som gäller för byggnaderna. Eftersom det inte är möjligt att genomföra en försäljning till marknadsvärde bör en försäljning i stället kunna ske till bokfört värde. Det är viktigt att säkerställa byggnadernas framtida underhåll och förvaltning. har bedömt att är ett tillräckligt belopp för detta ändamål. En förutsättning för en överlåtelse är därför att stiftelsen kan uppvisa ett eget kapital om avsatt i en fond. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner att regeringen genom försäljning till bokfört värde överlåter de byggnader som stiftelsen disponerar på fastigheten 1:1 i till stiftelsen . Vidare föreslås att regeringen från försäljningsintäkterna får avräkna dels det belopp som behövs för att lösa lån i som hör till byggnaderna, dels de direkta försäljningsomkostnader som uppkommer för staten vid en försäljning. 5.5Ändrad beräkning av inkomsterna i statens budget Regeringens förslag: Den ändrade beräkningen av inkomster i statens budget som redovisas i tabell 5.3 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Förslag som har en tydlig påverkan på statens inkomster för det löpande budgetåret bör föranleda en ny inkomstberäkning. Den nya inkomstberäkningen bör göras för de inkomsttitlar som berörs av förslagen. I de fall regeringen har gjort en ny beräkning av inkomsttitlarna baserat på nya makro- ekonomiska prognoser och andra förutsättningar, som t.ex. förändrade volymer, bör inkomstförändringarna omfatta även dessa förändringar. Av redovisningen bör det gå att särskilja de effekter som beror på regeländringar från effekter till följd av ändrade makroprognoser och andra ekonomiska förutsättningar (prop. 2013/14:173 s. 34 och bet. 2013/14:KU46). I detta avsnitt lämnas förslag om en ny inkomstberäkning för de inkomsttitlar som påverkas av de förslag som lämnas i denna proposition. Den ändrade inkomst- beräkningen redovisas i tabell 5.3. Av tabellen framgår bruttoeffekten av förslagen på respektive inkomsttitel. Förslaget om att begränsa investeraravdraget påverkar inkomsttitel Skatte- reduktion kapital under inkomsttitelgrupp 1300 Skatt på kapital. Enligt den av godkända inkomstberäkningen uppgår inkomsttitel Skattereduktion kapital till . Prognosen har reviderats upp med till följd av förslaget om begränsning av investeraravdraget. Förslaget om beskattning av utländska säljare för kemikalieskatten påverkar inkomsttitel Kemikalieskatt under inkomsttitelgrupp 14501460 Övriga skatter på energi och miljö. Enligt den av godkända inkomstberäkningen uppgår inkomsttitel Kemikalieskatt till . Prognosen har reviderats upp med till följd av förslaget om beskattning av utländska säljare för kemikalieskatten. Förslaget om försäljning av de byggnader som stiftelsen disponerar på fastigheten 1:1 i till stiftelsen , påverkar inkomsttitel Inlevererat överskott från under inkomsttitelgrupp 2210 Överskott av fastighetsförvaltning. Enligt den av godkända inkomst- beräkningen uppgår inkomsttitel Inlevererat överskott från till . Prognosen har reviderats upp. I revideringen ingår förslaget om försäljning av de byggnader som stiftelsen disponerar på fastigheten 1:1 i till stiftelsen . Tabell 5.3 Specifikation av ändrad beräkning av statens inkomster Beskattning av utländska säljare I tabell 5.4 redovisas de offentligfinansiella effekterna av förslagen till ändrade skatte- och avgiftsregler i denna proposition. Bruttoeffekten beskriver den direkta förändringen av intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Referensalternativet vid tolkningen av bruttoeffekten är de förväntade skatteintäkterna i frånvaro av regeländringar. Utöver den direkta effekten kan en regeländring ge upphov till indirekta effekter på de offentliga finanserna av olika slag. Indirekta effekter uppstår om skatteändringen påverkar underlaget för andra skatter eller offentliga utgifter och därigenom påverkar de offentliga finanserna. I de offentlig- finansiella effektberäkningarna tas normalt hänsyn till indirekta effekter i form av effekter av övervältring på löner, priser och vinster, effekter på mervärdesskatten av ändrade punktskatter och effekter av förändringar i konsumentprisindex. Den offentligfinansiella nettoeffekten utgörs av summan av bruttoeffekten och de indirekta effekterna. Vid bedömningen av hur en skatteförändring påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande på kort sikt, är den offentligfinansiella nettoeffekten den mest relevanta. Tabell 5.4 Offentligfinansiella effekter 2020 av ändrade skatte- och avgiftsregler i denna proposition Anpassning av investeraravdraget på grund av EU:s regler om statligt stöd Beskattning av utländska säljare för 6Ändringar avseende statens utgifter I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändringar avseende statens utgifter . Samlade förslag till ändrade ramar och anslag samt beställningsbemyndiganden finns i avsnitt 1, tabell 1.1 och 1.2. 6:1 Allmänna val och demokrati I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för val och administrativa kostnader för genomförande av val. Länsstyrelsernas kostnader för lagstadgade uppgifter i samband med Europaparlamentsval blev högre än beräknat. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:3 Datainspektionen ökas med . Skälen för regeringens förslag: Uppgiften att besluta om tillstånd för och utöva tillsyn över kamerabevakning har medfört högre utgifter än vad regeringen har beräknat. För att säkerställa att verksamheten kan genomföras på ett effektivt och rättssäkert sätt bör anslaget ökas med . Regeringen har för avsikt att per byta namn på Datainspektionen till . Regeringen avser att återkomma till i budgetpropositionen med nödvändiga lagförslag med anledning av namnbytet. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 8:1 Mediestöd ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för statsbidrag till presstöd och mediestöd. Tidningarnas vikande intäkter och minskade upplagor har inneburit att fler stora tidningar blivit berättigade till presstöd. Till följd av detta har utgifterna för det rättighetsbaserade presstödet ökat och det tillgängliga utrymmet för de övriga stödformerna inom press- och mediestödet blivit mindre än beräknat. Utifrån mediernas demokratibärande och samhällsviktiga roll är det viktigt att det finns medel för medierna att kunna bedriva professionell journalistik i hela landet. Ökade insatser behövs för att nå de områden i landet som saknar bevakning eller är svagt bevakade. Utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 innebär att tidningsbranschens redan svåra ekonomiska situation har förvärrats genom kraftigt minskade annonsintäkter. Tidningarnas möjligheter att bära kostnader såväl för den redaktionella verksamheten som för distributionen i hela landet hotas, som efterfrågan på och behovet av nyheter har växt explosionsartat. Att tidningarna kan fortsätta sin verksamhet och även distribueras i hela landet är särskilt viktigt i när behovet av nyheter och information är stort. Att distributionen av tidningar upprätthålls i hela landet är bl.a. viktigt för att nå en äldre målgrupp som inte i lika hög utsträckning läser nyhetstidningar digitalt. Mot denna bakgrund bör anslaget ökas med . beräknas utgifterna öka med . Utbetalning av beslutade stöd i förskott Regeringens förslag: Förskottsutbetalning av beslutade driftsstöd till tidningsföretag för ska möjliggöras. Skälen för regeringens förslag: Driftstöd beräknas per kalenderår och med en tolftedel för varje kalendermånad som tidningen kommer ut under det år som stödet avser. Driftsstöd betalas enligt 2 kap. 13 § tredje stycket presstödsförordningen (1990:524) ut i förskott. Beslutade driftstöd för bör dock kunna betalas i förskott. Att redan beviljade bidrag kan utbetalas till medieföretagen är av stor betydelse, inte minst för mindre aktörer, i den svåra ekonomiska situation som uppkommit till följd av utbrottet av det nya coronaviruset. Mot denna bakgrund föreslås att förskottsutbetalning av beslutade driftsstöd till tidningsföretag för möjliggörs. Tillfälligt slopat krav på viss andel eget innehåll Regeringens förslag: Kravet på en dagstidning att ha eget redaktionellt innehåll ska slopas tillfälligt för att ge större flexibilitet för driftsstödstidningar att dela och samarbeta om innehåll. Skälen för regeringens förslag: Av 1 kap. 6 § presstödsförordningen (1990:524) framgår att en dagstidning ska komma ut under ett eget namn och ha ett eget redaktionellt innehåll som utgör av det totala redaktionella innehållet. Krav på eget redaktionellt innehåll fyller en viktig funktion för att säkerställa att en dagstidning, för att erhålla statligt stöd, har ett redaktionellt innehåll som skiljer sig från andra titlar. Syftet är både att stimulera mångfald och att säkerställa att tidningar inte kan beviljas statligt stöd om de huvudsakligen återpublicerar andras material. Enligt Mediestödsnämndens praxis ska kravet upprätthållas . Om kravet inte uppfylls kan tidningsföretaget bli återbetalningsskyldigt. Utbrottet av det nya coronaviruset medför dels en försvårad ekonomisk situation för en redan pressad tidningsbransch där flera av de tidningarna som får driftsstöd har en särskilt svår utgångspunkt, dels ett stort tryck på tidningarna vad gäller att tillhandahålla information och granskning såväl lokalt som regionalt. Det finns under dessa förutsättningar behov av tillfälligt flexiblare regler för tidningarna när det gäller att dela och samarbeta om innehåll och möjliggöra en ökad effektivitet i nyttjandet av allmänt innehåll. Det finns därför skäl att 2020 slopa kravet på en viss andel eget redaktionellt innehåll för de dagstidningar som vid ansökningstillfället uppfyllde kraven på eget material. Förslaget bedöms inte medföra några ökade utgifter för staten. 6.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Förvärv av en del av fastigheten 3:10 Regeringens förslag: godkänner att regeringen förvärvar en del av fastigheten 3:10 för . Skälen för regeringens förslag: Staten har en möjlighet att förvärva en del av fastigheten 3:10. Staten avyttrade fastigheten efter försvarsbeslutet (prop. 1996/97:4, 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:36). Fastigheten är en del av garnison och den aktuella delen passar in i förvalt- ningen och samordningen av Försvarsmaktens anläggningar. Regeringen anser vidare att det är av stor vikt att säkra tillgången till fastigheten för att tillgodose det militära försvarets befintliga behov, liksom Försvarsmaktens långsiktiga behov av etablering i . Den aktuella delen av fastigheten är värderad till . Förvärv genom köp eller byte och försäljning ska enligt 8 kap. 7 § budgetlagen (2011:203) genomföras affärsmässigt, om inte särskilda skäl talar mot det. I det aktuella fallet är förvärvet avsett att genomföras utan att objektet kommer ut till försäljning på marknaden. Det pris staten betalar kan därmed komma att överstiga marknadsvärdet. Eftersom fastigheten har ett betydande värde, och det är fråga om ett belopp som avviker från beräknat marknadsvärde, anser regeringen att godkännande av förvärvet bör inhämtas. Det militära försvarets behov utgör enligt regeringens mening skäl för att förvärva den aktuella delen av fastigheten till ett pris som överstiger marknadsvärdet. Anskaffningskostnaden bedöms rymmas inom den övriga kreditram som har beslutat för investeringar i fastigheter och markanläggningar . Regeringen anser därför att bör godkänna att regeringen förvärvar en del av fastigheten 3:10 för . 6.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 ökas med . Skälen för regeringens förslag: utför viktiga samhällsuppgifter och myndighetens insatser ska bl.a. skydda från hot mot hälsa, miljö och säkerhet. Att narkotika och vapen förs in illegalt i landet är ett allvarligt problem och utgör ett led i den ökade grova brottsligheten. För att motverka brottsligheten och öka tryggheten behöver myndighetens möjlighet att redan vid gränsen stoppa narkotika och vapen förstärkas, bl.a. genom en ökad närvaro. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Säkerhetspolisen ökas med . Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att Säkerhetspolisen fortsatt kan upprätthålla sin förmåga att skydda demokratiska system, medborgarnas fri- och rättigheter samt den nationella säkerheten. Anslaget bör därför ökas med I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 6 . Regeringens förslag: Anslaget 1:5 Domstolar ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för de allmänna domstolarnas och de allmänna förvaltningsdomstolarnas verksamhet. Antalet inkomna mål till domstolarna har fortsatt att öka. För att domstolarna ska kunna hantera det stora antalet mål med bibehållen kvalitet och effektivitet bör anslaget ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 9 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Kriminalvården ökas med . Skälen för regeringens förslag: Kriminalvården har en ansträngd beläggningssituation. För att hantera situationen har myndigheten inrättat tillfälliga anstaltsplatser. Kriminalvården har vidare haft ett ekonomiskt underskott och har därför påbörjat effektiviserings- och besparingsåtgärder för att få sin ekonomi i balans. Det är dock angeläget att myndigheten kan behålla tillräcklig bemanning för att upprätthålla en god säkerhet i verksamheten. Anslaget bör därför ökas med I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Det ökande ärendeinflödet inom den rätts- psykiatriska verksamheten medför högre utgifter än vad regeringen har beräknat. För att säkerställa att verksamheten kan genomföras med bibehållen kvalitet och effektivitet bör anslaget ökas med . 1:12 Rättsliga biträden m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för offentliga försvarare, målsägandebiträden, rättshjälpsbiträden och offentliga biträden. Utgifterna för anslaget förväntas bli högre än vad regeringen tidigare beräknat, bl.a. till följd av ett ökat antal inkomna mål till domstolarna, som medför en ökning av antalet förordnanden av rättsliga biträden. Anslaget bör därför ökas med . 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter som uppkommer för staten i samband med vissa skaderegleringar. Utgifterna för statens skaderegleringsverksamhet förväntas bli högre än beräknat på grund av att antalet skadeståndsärenden har ökat, främst ärenden om ersättning vid frihetsberövande, och ett större ärende om anspråk på ersättning. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård minskas med . 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter avseende verksamhet som bedrivs inom ramen för fonden för inre säkerhet. Medel motsvarande utgifterna finansieras av EU och redovisas mot inkomsttitel. Verksamheten inom fonden bedrivs utifrån ett nationellt program som delvis omfattar fleråriga projekt. Vissa projekt kunde 2019 inte använda tilldelade medel i den takt som hade antagits. Genomförandet av dessa projekt behöver dock fortsätta . För att kunna finansiera resterande del av det nationella programmet och de ekonomiska åtaganden som har gjorts bör anslaget ökas med . 6.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1:1 Avgifter till internationella organisationer I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för avgifter avseende medlemskap i internationella organisationer, främst FN, , , och . Belastningen på anslaget påverkas av såväl valutafluktuationer som antalet freds- och säkerhetsfrämjande insatser. På grund av den försvagade svenska kronkursen och utgifterna för FN:s fredsbevarande insatser förväntas utgifter för avgifterna bli högre än vad regeringen har beräknat. Anslaget bör därför ökas med 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter enligt lagen (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd, för konsulära insatser vid en kris eller en katastrof utomlands enligt lagen (2010:813) om konsulära katastrofinsatser eller vid liknande händelser. Utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har ökat behovet av konsulärt bistånd. Med anledning av detta beräknas utgifterna på anslaget att bli högre än vad regeringen beräknade i budgetpropositionen . Anslaget bör därför ökas med . 6.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Regeringen har ett bemyndigande att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 26 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i för att tillgodose behov av rörelsekapital som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 46 . Skälen för regeringens förslag: har bemyndigat regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom strids- flygssystemet, att den i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inriktningsbeslutet –2020 och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D (prop. 2019/20:1 utg.omr. 6, bet.