prop · H703177 · 2020-06-16 00:00:00 — 86 arbetade timmar per sammanboende hushåll och år.51 Dessa hushåll köpte i genomsnitt ruttjänster.52 Hushållets ökning av antalet arbetade timmar blir i detta exempel därmed högre än antalet köpta ruttimmar. För gruppen sammanboende hushåll i åldern 26–som helhet ger motsvarande beräkning och 9,5 miljoner köpta ruttimmar. Av de hushåll som köpte ruttjänster var det enbart som var barnfamiljer. De stod för av det sammanlagda avdragsbeloppet. Hushåll utan hemmavarande barn utgjorde därmed av ruthushållen och stod för av det sammanlagda avdragsbeloppet. Nästan hälften av dessa hushåll finns i kategorin eller äldre och består således av personer som är i slutet av sitt arbetsliv eller har lämnat det helt. Vi studerar särskilt hushåll med personer i åldrarna 26–som gjorde rutavdrag –2017 med , vilket motsvarar köp av minst ruttjänster vid ett genomsnittligt timpris. 51Baserat på en årsarbetstid på för kvinnor respektive för män. 52Baserat på ett timpris på . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N sammanboende kvinnor och män i åldrarna 26–som köpte ruttjänster ökade sina arbetsinkomster med i genomsnitt mer än jämförbara grupper som inte köpt ruttjänster. Ökningen är störst i hushåll med barn 0–. I övriga studerade hushåll finner vi inte någon skillnad i ökning av arbetsinkomsterna i relation till jämförbara grupper. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N I kapitlet behandlas frågan om huruvida de som börjat arbeta i rutbranschen har stärkt sin ekonomiska situation och sin förankring på arbetsmarknaden. 4.1 Identifiering av rutarbetare 4.1.1 Rutarbetare kan inte enkelt identifieras i statistiken Rutarbetare kan inte enkelt identifieras i statistiken. För att ringa in rutarbetarna utgår vi från de företag som får ersättning från för utfört rutarbete (så kallat rutbelopp). Individer som har fått en löneutbetalning från ett sådant företag kan identifieras i statistiken. Alla dessa individer är dock inte rutarbetare eller ens i rutbranschen, eftersom en del av företagen med rutbelopp inte är renodlade rutföretag utan har blandad verksamhet. Det finns rutarbetare i som inte kan identifieras på detta sätt. Det gäller dem som arbetar med ruttjänster i ett företag som är underentreprenör till det företag som erhåller rutbeloppet från Skatteverket.53 Som nämnts i avsnitt 2.1.1 kan rutavdrag även ges för hushållsarbete som utförts i en bostad utanför . Individer som utför ruttjänster utomlands kan inte heller identifieras Ju större ett företags rutbelopp är i förhållande till de anställdas löner, desto mer troligt är det att en person som arbetar i företaget är rutarbetare. Vi har därför begränsat undersökningen till de företag som har ett rutbelopp som uppgår till av de anställdas löner, så kallade rutintensiva företag.55 På så sätt är det troligt att företagen är någorlunda renodlade rutföretag och att de individer som ingår i undersökningen är rutarbetare. De rutintensiva företagen tog emot av de totala rutbelopp som betalade ut –2017. –2017 hade i genomsnitt 31 800 personer arbetsinkomst från ett eller flera företag med hög rutintensitet (se tabell 5). För många var inkomsten låg. Nästan hälften hade en årsinkomst som var lägre än vad som motsvarade en normal månadslön för städare. 53Om underentreprenören är från utlandet betalas löner i det landet och beskattas där. Om ett svenskt företag anställer en person från utlandet som ska arbeta i så beskattas däremot inkomster här och personen får ett samordningsnummer. Intervju med , . 54Åren 2015–2017 fick utländska företag som utförde arbete i utlandet sammantaget rutbelopp med i genomsnitt . Mejl från , . 55Skatteverket, Om och och och , 2011, beräknar schablonmässigt att rutbeloppet är ungefär lika stort som lönesumman till rutarbetare. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 5 Arbetsinkomsta från rutföretag med hög rutintensitet –2017. 1–6 mån.löner 6–12 mån.löner aAvser kontant bruttolön för anställning, nettoinkomst av näringsverksamhet för egenföretagare samt skattepliktiga förmåner. bMånadslön avser 2010–2013 medianlönen för privatanställda städare med flera enligt SSYK och 2014–2017 medianlönen för privatanställda städare och hemservicepersonal med flera enligt SSYK 2012. Källa: SCB och egna beräkningar. 4.1.2 Nya rutarbetare följs över tid Vi följer individer som började arbeta i rutbranschen –2017, med särskilt fokus på dem som började . En schematisk översikt av stegen som leder fram till det urval av individer som ingår i undersökningen ges i figur 5. Figur 5 Schematisk översikt. Ej folkbokförda året de anställdes och året innan Ingår ej i undersökningen Folkbokförda både året de anställdes och året innan Källa: SCB och egna beräkningar. Vi identifierar individer som ett visst år får inkomst från ett eller flera företag med hög rutintensitet. För att undvika att inkludera individer som tidigare haft ett rutarbete vill vi ställa villkoret att individerna inte tidigare ska ha haft arbetsinkomst från företag som mottagit rutbelopp från . Det är dock inte möjligt att säkerställa att detta villkor är uppfyllt för de individer som går från R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N att ha ett samordningsnummer till att ha ett personnummer ett senare år.56 En person som går från att ha ett samordningsnummer till att ha ett personnummer kan därför förekomma två gånger i undersökningen, som icke folkbokförd och ett senare år som folkbokförd. Vidare ställer vi villkoret att den sammanlagda årsarbetsinkomsten från rutintensiva företag ska uppgå till minst en normal månadslön för en städare. På så sätt säkerställs att individerna inte bara har haft rutjobbet som ett tillfälligt extraarbete. Sammantaget innebär vår strategi för att identifiera nya rutarbetare att vissa individer som följs kanske inte har utfört rutarbete, att vi följer en delmängd av de individer som har arbetat i rutintensiva företag och att vissa individer kan förekomma två gånger. Gruppen ”nya rutarbetare” uppgår efter detta till drygt 25 000 (se tabell 6), i genomsnitt cirka 3 600 nya rutarbetare . Det motsvarar i genomsnitt av samtliga rutarbetare (nya och gamla) 2011–2017 som hade en löneinkomst motsvarande minst en månadslön. Tabell 6 Nya rutarbetare med arbetsinkomst motsvarande minst en normal månadslön för städare 2011–2017. Anm: För definitionen av ny rutarbetare, se avsnitt 4.1.2. Källa: SCB och egna beräkningar. 4.2 Vilka börjar arbeta i rutbranschen? 4.2.1 Många nya rutarbetare var arbetskraftsinvandrare Av de drygt 25 000 nya rutarbetarna var inte folkbokförda i året de började arbeta i ett rutföretag. Det finns för flertalet av dessa ingen registerinformation om deras bakgrund, vilket tyder på att de inte har varit folkbokförda i tidigare. Det kan finnas olika skäl till att en person som arbetar i inte är folkbokförd. Det kan exempelvis röra sig om utlänningar som arbetar i eller om asylsökande. Andelen nya rutarbetare som tillhör denna grupp har ökat kraftigt (se figur 6). var andelen av de nya rutarbetarna. Vi vet inte i vilken utsträckning dessa individer senare blivit folkbokförda i . i föregående avsnitt kan det förekomma individer som räknas två gånger som nya rutarbetare, som icke folkbokförd med samordningsnummer och ett senare år som folkbokförd med personnummer. 56Ett samordningsnummer är en identitetsbeteckning för personer som inte är eller har varit folkbokförda i . Enligt SCB kan inte individer som har samordningsnummer och personnummer ett senare år kopplas till samma löpnummer i de register vi använder. Mejl från SCB, . 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 6 Antal folkbokförda och inte folkbokförda nya rutarbetare med arbetsinkomst motsvarande minst en normal månadslön för städare 2011–2017. Ej folkbokförda året de anställdes Folkbokförda året de anställdes men ej året innan Folkbokförda året de anställdes och året innan Anm: Folkbokförd avser . Källa: SCB och egna beräkningar. Av de nya rutarbetarna var folkbokförda i året de började arbeta i ett rutföretag men inte . Andelen nya rutarbetare som tillhör denna grupp har också ökat (se figur 6). Av dessa är födda i ett EU-land utanför och födda i övriga . Det förefaller troligt att denna grupp i stor utsträckning utgörs av arbetskraftsinvandrare, som har flyttat till för att helt eller delvis arbeta i rutbranschen. Av de nya rutarbetarna var folkbokförda i både året de började arbeta i ett rutföretag och . 4.2.2Många har låg utbildning och svag förankring på arbetsmarknaden Den vidare undersökningen utgår från de individer som var folkbokförda i både året de började arbeta i ett rutföretag och . Av dessa är födda i och utrikes födda.57 Andelen utrikes födda i denna grupp har ökat något . var födda i och utrikes födda. Vi har dessutom gjort avgränsningen att individerna ska vara i åldersspannet 18–året innan de träder in i rutbranschen. 57Enstaka individer saknar uppgift om födelseland. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N I den vidare undersökningen ingår 15 465 individer, varav är födda i och är utrikes födda.58 Över två tredjedelar av de nya rutarbetarna är kvinnor (se tabell 7). Rutarbetarna födda i hade i genomsnitt betydligt lägre utbildning än befolkningen som är födda i i stort. De utrikes födda rutarbetarna hade däremot i genomsnitt inte lägre utbildning än den utrikes födda befolkningen i stort. en betydligt högre andel av de utrikes födda rutarbetarna som hade eftergymnasial utbildning än av rutarbetarna födda i . Tabell 7 Beskrivande statistik (medelvärden) för nya rutarbetare –2017 som var folkbokförda i året de började i rutbranschen och året innan samt för befolkningen 2011–2017. Ålder 18–. Uppgifterna avser året innan inträde i rutbranschen. Anm: För definitionen av ny rutarbetare, se avsnitt 4.1.2. Källa: SCB och egna beräkningar. De utrikes födda nya rutarbetarna hade i genomsnitt varit i i mindre än innan de började arbeta i rutbranschen (se tabell 8). Över hälften var födda i ett europeiskt land, varav de flesta i ett EU-land. 589 188 är födda i och 6 277 är utrikes födda. De 2 399 som inte ingår i den vidare undersökningen är till största delen bortfall till följd av inkompletta registeruppgifter för framför allt utbildning. Ett fåtal faller bort av åldersbegränsningen. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 8 Födelseregion och vistelsetid i (medelvärde) för utrikes födda nya rutarbetare –2017 som var folkbokförda i året de började i rutbranschen och året innan samt för den utrikes födda befolkningen 2011–2017. Ålder 18–. Uppgifterna om vistelsetid avser året innan inträde i rutbranschen. EU28 (utom ) (utom EU28 och ) (inkl. och ) Anm: För definitionen av ny rutarbetare, se avsnitt 4.1.2. Källa: SCB och egna beräkningar. De nya rutarbetarna hade i genomsnitt betydligt svagare förankring på arbetsmarknaden än befolkningen i stort (se tabell 9). Det var endast drygt hälften av rutarbetarna födda i och drygt en fjärdedel av de utrikes födda rutarbetarna som var sysselsatta året innan rutinträdet, enligt det sysselsättningsmått som vanligen används i den offentliga statistiken, nämligen att individen bedöms ha arbetat . Ställer man högre krav på aktivitet än så för att betraktas som sysselsatt var sysselsättningsgraden betydligt lägre; färre än en fjärdedel av rutarbetarna födda i och färre än en tiondel av de utrikes födda rutarbetarna hade en arbetsinkomst som motsvarar minst 9 månadslöner för en städare. Tabell 9 Beskrivande statistik (medelvärden) för nya rutarbetare –2017 som var folkbokförda i året de började i rutbranschen och året innan samt för befolkningen 2011–2017. Ålder 18–. Uppgifterna avser året innan inträde i rutbranschen. Arbetsinkomst > 6 månadslöner Arbetsinkomst > 9 månadslöner Anm: För definitionen av ny rutarbetare, se avsnitt 4.1.2. Källa: SCB och egna beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N 4.3 De nya rutarbetarnas situation efter inträdet 4.3.1 Rutarbetare och jämförbara grupper Analyserna av hur den ekonomiska situationen och förankringen på arbetsmarknaden har förändrats för dem som fått ett rutarbete baseras på att nya rutarbetare jämförs med andra grupper. De som ingår i en jämförelsegrupp ska vara så lika de nya rutarbetarna som möjligt förutom att de inte fick ett rutarbete . De som ingår i en relevant jämförelsegrupp kan antas representera vad rutarbetarnas situation skulle ha blivit om de inte hade fått ett rutarbete . Metoden som använts för att skapa jämförelsegrupper är matchning. Separata jämförelsegrupper skapas för inrikes respektive utrikes födda. Varje ny rutarbetare matchas med en eller flera individer som inte är rutarbetare. Matchningen baseras på värdena av ett antal registervariabler för bland annat kön, ålder, utbildningsnivå, kommuntyp, födelseregion (för utrikes födda), vistelsetid i (för utrikes födda), sysselsättningsstatus och olika typer av inkomster (se bilaga 2). Det kan förstås finnas skillnader mellan de nya rutarbetarna och deras jämförelsegrupper som inte fångas i registerdata. Det kan vara så att de nya rutarbetarna i genomsnitt har högre motivation än individerna i jämförelsegrupperna och att detta inte har gett avtryck i inkomst- och sysselsättningshistoriken. I sådana fall kan man tänka sig att de nya rutarbetarna hade kunnat lyckas bättre på arbetsmarknaden än sin jämförelsegrupp om de inte hade fått ett rutarbete. Skillnader i utfall mellan rutarbetarna och deras jämförelsegrupper ska därför tolkas med försiktighet. Jämförelsen görs , . Den grupp av nya rutarbetare som vi kan följa längst tid är nya rutarbetare. I avsnittet redovisas jämförelserna för enbart denna grupp. Det förekommer inga stora skillnader mellan de olika årgångarna av nya rutarbetare. Jämförelser för dem som var nya rutarbetare –2017 redovisas därför inte i avsnittet, utan i bilaga 2. Alla individer i gruppen nya rutarbetare arbetar i ett rutföretag det år de klassificeras som nya. De kan dessutom ha andra arbeten som inte är i rutbranschen. Åren som följer är det inte säkert att de arbetar kvar De kan ha bytt arbete eller vara utan sysselsättning. De som ingår i jämförelsegrupperna kan ha fått ett rutarbete ett senare år än rutarbetarna de jämförs med. 4.3.2 Högre sysselsättning för rutarbetarna än för jämförbara grupper nya rutarbetare var sysselsättningsgraden låg åren innan de trädde in i rutbranschen, för dem födda i och för de utrikes födda (se figur 7). 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 7 Sysselsättningsgrad (definition sysselsatt ) nya rutarbetare och deras matchade grupper. Procent 90 80 70 60 50 40 30 20 10 0 Anm: För definitionen av ny rutarbetare, se avsnitt 4.1.2. Urvalet beskrivs i avsnitt 4.2.2. Källa: SCB och egna beräkningar. Sysselsättningsgraden ökade förstås i och med att individerna började arbeta i rutbranschen . Det var däremot inte alla av de nya rutarbetarna som räknades som sysselsatta . Sysselsättningsgraden höll sig därefter ganska stadigt på 70–fram och var nästan lika hög för de utrikes födda rutarbetarna som för rutarbetarna födda i . De matchade grupperna ökade också sin sysselsättningsgrad , men hade vid utgången av 2017 inte kommit ikapp dem som kom in Sysselsättningsgraden var högre för rutarbetarna födda i än för deras matchade grupp och högre för de utrikes födda rutarbetarna än för deras matchade grupp. Det sysselsättningsmått som används i figur 7 är generöst såtillvida att alla som bedöms arbeta betraktas som sysselsatta. Det är många i rutbranschen som arbetar deltid.59 I figur 8 visas hur vanligt det är bland nya rutarbetare och deras matchade grupper att ha en arbetsinkomst som motsvarar minst 6 månadslöner för en städare (de övre diagrammen) och minst 9 månadslöner för en städare (de undre diagrammen). 59Rickne, ”Kvinnor med flyktingbakgrund i rutsubventionerade företag”, 2019. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N Figur 8 Andel av nya rutarbetare och deras matchade grupper som har en arbetsinkomst som motsvarar minst 6 respektive 9 månadslöner för en städare. 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Anm: För definitionen av ny rutarbetare, se avsnitt 4.1.2. Urvalet beskrivs i avsnitt 4.2.2. Källa: SCB och egna beräkningar. Diagrammen över andelen som har en arbetsinkomst som motsvarar minst 6 månadslöner för en städare ger en liknande bild som figur 7 över sysselsättningsgraden. Det var en högre andel av nya rutarbetare som hade en inkomst som motsvarade minst 6 månadslöner för en städare jämfört med de matchade grupperna. Skillnaden var emellertid inte lika stor som när den generösa definitionen av att vara sysselsatt används. för dem födda i och för utrikes födda. Diagrammen över andelen som har en arbetsinkomst som motsvarar minst 9 månadslöner för en städare ger delvis en annan bild. Det var en lägre andel av nya rutarbetare födda i som hade en inkomst som motsvarade 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N minst 9 månadslöner för en städare jämfört med den matchade gruppen. Skillnaden minskade och 2017 var det ingen skillnad alls. Av de utrikes födda rutarbetarna var det däremot en något högre andel som hade en inkomst som motsvarade minst 9 månadslöner för en städare jämfört med den matchade gruppen. 4.3.3Högre arbetsinkomster för utrikes födda rutarbetare än för jämförelsegruppen nya rutarbetare var den genomsnittliga arbetsinkomsten mycket låg åren innan de trädde in i rutbranschen (se figur 9). Det är inte överraskande med tanke på den låga sysselsättningsgraden. Därefter ökade rutarbetarnas arbetsinkomster snabbt, särskilt för de utrikes födda. var arbetsinkomsterna i genomsnitt nästan lika höga för de utrikes födda rutarbetarna som för dem födda i . Figur 9 Genomsnittlig arbetsinkomst nya rutarbetare och deras matchade grupper. Anm: Arbetsinkomst utgörs av inkomst från lön och näringsverksamhet. Inkomsterna är inte inflationsjusterade. För definitionen av ny rutarbetare, se avsnitt 4.1.2. Urvalet beskrivs i avsnitt 4.2.2. Källa: SCB och egna beräkningar. Även de matchade gruppernas arbetsinkomster ökade . var det ingen större skillnad i genomsnittlig arbetsinkomst mellan nya rutarbetare födda i och deras matchade grupp. De utrikes födda rutarbetarna hade däremot en högre genomsnittlig inkomst än den matchade gruppen. Denna skillnad var 2017. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N 4.3.4Högre disponibla inkomster för de utrikes födda rutarbetarna än för jämförelsegruppen De genomsnittliga arbetsinkomsterna speglas delvis i de genomsnittliga disponibla inkomsterna (se figur 10). Det var ingen större skillnad i genomsnittlig disponibel inkomst mellan rutarbetarna födda i och deras matchade grupp. De utrikes födda rutarbetarna hade 2017 en genomsnittlig disponibel inkomst som var högre än den matchade gruppens. Figur 10 Genomsnittlig disponibel inkomst nya rutarbetare och deras matchade grupper. Anm: Disponibel inkomst utgörs av summan av samtliga i familjen ingående medlemmars disponibla inkomst multiplicerad med individens konsumtionsvikt och dividerad med familjens konsumtionsvikt. Med konsumtionsvikt avses beräknat konsumtionsutrymme för varje hushållsmedlem. Konsumtionsvikten bestäms bland annat av hur många vuxna det finns i hushållet och ålder på eventuella barn. Inkomsterna är inte inflationsjusterade. För definitionen av ny rutarbetare, se avsnitt 4.1.2. Urvalet beskrivs i avsnitt 4.2.2. Källa: SCB och egna beräkningar. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det förefaller som att många av de nya rutarbetarna är arbetskraftsinvandrare. En hög andel av de nya rutarbetarna var nämligen inte folkbokförda i året innan de började arbeta i ett rutföretag, och av dem som folkbokförde sig de började i ett rutföretag var födda i ett EU-land eller ett annat europeiskt land. Vi kan inte kan säga exakt hur många av de nya rutarbetarna som inte var folkbokförda året innan de trädde in i rutbranschen, men av dem vi kan identifiera i statistiken rör det sig om 22–av dem som trädde in i rutbranschen –2017. Vi studerar särskilt de nya rutarbetare som bott i innan de trädde in i rutbranschen och följer dem . Innan rutinträdet hade de i genomsnitt svagare förankring på arbetsmarknaden än befolkningen i stort. Vi jämför denna grupp av nya rutarbetare med grupper av individer med liknande bakgrund. Vi finner att de nya rutarbetarna som är födda i visserligen når en högre sysselsättningsgrad än sin jämförelsegrupp, men den genomsnittliga arbetsinkomsten har inte varit märkbart högre. Det implicerar att den genomsnittliga arbetsinkomsten bland de sysselsatta var lägre för dem som gick in i rutbranschen än för deras jämförelsegrupp. I granskningen undersöks inte om detta beror på att rutarbetarna arbetar färre timmar eller att de har lägre lön per arbetad timme än sin jämförelsegrupp. De utrikes födda rutarbetarna når en högre sysselsättningsgrad, har en högre genomsnittlig arbetsinkomst och har en högre genomsnittlig disponibel inkomst än sin jämförelsegrupp. Det betyder inte att det har gått bättre för de utrikes födda rutarbetarna än för dem födda i , utan snarare att de utrikes födda rutarbetarna inte har en lika bra alternativ arbetsmarknad som de inrikes födda. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N och sedermera regeringen har gjort gällande att rutreformen är självfinansierad på lång sikt.60 Beräkningarna, som regeringen vilar sina slutsatser på, baseras emellertid på flera antaganden som har begränsad empirisk grund. har det tillkommit underlag som möjliggör delberäkningar som i högre utsträckning bygger på utfall. Vi försöker i detta kapitel ringa in effekterna av rutavdraget såsom de uppstår på den offentliga sektorns utgifts- och inkomstsida. Det är ingen exakt beräkning men vi söker beskriva de relevanta faktorerna och siffersätta dem i den mån det är möjligt. Genom att granska och bedöma rimligheten i centrala antaganden bakom beräkningen som hävdar att rutreformen är självfinansierad besvaras den tredje delfrågan i granskningen, om det finns empiriskt stöd för regeringens bedömning att rutreformen är självfinansierad på lång sikt. Det är några centrala antaganden som leder till slutsats att rutreformen är självfinansierad. Antagandena avser följande områden: •omvandlingen av svarta jobb till vita •köparnas frigjorda tid som går till ökat marknadsarbete •skatter och bidrag för dem som börjar arbeta i rutbranschen. I följande delavsnitt jämför vi de antaganden som har gjort med våra och beräkningar och bedömningar. 5.1.1 Omfattningen av omvandlingen av svarta jobb till vita antog att rutavdraget på lång sikt skulle leda till att av de svarta jobben omvandlades till vita jobb. Tätt sammankopplad med denna fråga är storleken på den svarta sektorn. hänvisade 2011 till en uppgift från en då utredning61 där den svarta sektorn inom enkla hushållstjänster uppskattades uppgå till . Ett räkneexempel över svart städning i den ursprungliga rapporten indikerade en omsättning på 900 miljoner kronor.62 En betydligt aktuellare bedömning från Skatteverket63, som fanns tillgänglig när valde grundantagande, var att svartjobb inom enkla hushållstjänster handlade om