prop · H70391 · 2020-03-10 00:00:00 — Det svenska stödet har varit inriktat på att tillhandahålla grundläggande hälsotjänster och att stärka hälsosystem och institutioner på global, regional och nationell nivå. Exempel på områden är beredskap och insatser för att hantera hälsohot som ebola och antimikrobiell resistens, regional samverkan mellan FN-organ till stöd för ledarskap och styrning i södra , data och information, upphandling och logistik, utveckling av nationella policyer och strategier för hälsa och SRHR samt utbildning av barnmorskor. har haft att förhålla sig till både positiva och negativa trender inom global hälsa. WHO:s arbete med lika rätt till allmän hälso- och sjukvård (Health Coverage) har varit positivt och det har skett framsteg i vissa länder när det gäller tillgång till abort, bland annat genom förändring av policyer. har det internationella klimatet för jämställdhet och SRHR liksom för grupper som hbtqipersoner hårdnat ytterligare. Tillsammans med det på många håll minskade demokratiska utrymmet utgör det ett allvarligt hinder för arbetet med att stärka SRHR för kvinnor, flickor, ungdomar och utsatta grupper. 5.1Världshälsoorganisationen (WHO) Organisationens mål och mandat WHO är för hälsofrågor med uppdrag att leda och samordna internationellt hälsoarbete och stödja medlemsländernas regeringar i att genomföra bästa möjliga hälso- och sjukvårdspolitik. Målet för WHO är att alla människor ska uppnå bästa möjliga hälsa. WHO har en unik roll globalt genom sitt normerande och standardsättande mandat. Organisationen har två juridiskt bindande instrument: det internationella hälsoreglementet och ramkonventionen om tobakskontroll. 2014–2016 har WHO stärkt sin roll som operativ aktör och samordnare vid hälsorelaterade kriser. Organisationens styrka ligger i dess roll som kunskapsbank, dess höga förtroende, integritet, evidensbaserade grund och globala struktur. WHO:s publicering av den internationella sjukdomsklassifikationen utgör grunden för hälso- och sjukvårdssystemen i alla länder. WHO leder och samordnar även globalt hälsosamarbete, exempelvis vad gäller internationella hälsohot. Vidare utför organisationen relevant arbete på det sociala området för t.ex. vålds- och skadeprevention. engagemang i WHO motiveras av att det är den ledande normativa globala hälsoaktören med stor relevans för såväl lågsom medel- och höginkomstländer. har fortsatt att bevaka och driva prioriterade frågor enligt strategi för WHO 2016–2019 vid Världshälsoförsamlingens beslutande organ. satt i –2018 och har bland annat verkat för starka hälsosystem, ökad hälsosäkerhet samt tillgång till SRHR. har vidare verkat för att reformera WHO inklusive arbetet med att stärka rättighets- och jämställdhetsperspektivet inom organisationen. Viktiga svenska frågor om jämlik hälsa och socioekonomiska determinanter samt utsatta grupper som äldre, migranter, multisjuka och hbtqi-personer, och personer med funktionsnedsättning har lyfts. Därtill har stöttat WHO:s forskning och normgivande arbete om reproduktiv hälsa, inklusive evidens om den globala situationen och om vilka insatser som är verkningsfulla. Framsteg har gjorts bland annat genom att inkludera s.k. combipacks för medicinsk abort på WHO:s essentiella läkemedelslista , ett arbete som påbörjades under en global konsultation arrangerad av WHO och Sida. WHO skulle dock kunna vara ännu tydligare vad gäller vikten av tillgång till SRHR- tjänster för utvecklingen av hälsa i världen, inte minst för flickor och kvinnor i ett intersektionellt perspektiv. Vidare har aktivt medverkat i arbetet med att ta fram och anta en global handlingsplan mot demens, varit drivande i WHO:s arbete mot antibiotikaresistens och varit aktivt i arbetet med att utveckla och finansiellt stötta . stod värd för WHO:s första partnerforum som bland annat resulterade i en arbetsplan för att stärka en mer effektiv, samordnad, förutsägbar och flexibel finansiering av WHO. betalar en medlemsavgift till WHO. Därutöver utgörs finansiella stöd till WHO av kärnstöd till organisationens programbudget, till dess forskningsprogram, samt till dess humanitära program i . är den näst största kärnstödsgivaren och står för av WHO:s totala budget. Kärnstödet är, trots sin ringa omfattning, av stor strategisk betydelse för WHO då det möjliggör för organisationen att genomföra sin strategiska plan på ett mer effektivt sätt. uppgick det svenska kärnstödet till och multi-bi-stödet till . WHO har uppvisat resultat inom ett brett spektrum av områden och bidragit till den övervägande positiva utvecklingen på hälsoområdet som beskrivs ovan. Organisationens eget utvärderingssystem med omfattande resultatindikatorer visar på framsteg med avseende på minskad förekomst av sjukdomar och ohälsa i samhället. T.ex. uppmättes den lägsta nivån någonsin för förekomsten av polio . WHO har verkat för alla människors lika rätt till allmän hälso- och sjukvård. WHO har även med stöd av bland annat upprättat ett globalt system för övervakning av AMR och leder det globala arbetet för att stävja AMR. 2019/20:91 länder har etablerat nationella åtgärdsplaner för bekämpning av antimikrobiell resistens, med stöd från WHO. Inom krisberedskapsområdet har WHO genomgått en omfattande reform och stärkt sin beredskap och förmåga att upptäcka och hantera sjukdomsutbrott och andra internationella hälsohot. Som exempel kan nämnas responsen på det ebola-utbrott som startade i och som definierats som en framgång avseende koordinering, planering och finansiering. befinner sig WHO i en reformprocess, där har varit drivande i frågor om bland annat ökad transparens, ansvarsutkrävande och effektiv finansiering. har organisationen uppvisat ökad effektivitet speciellt vad gäller dess krisberedskapsprogram och robusta interna och externa granskningsfunktioner. Dock befinner sig reformeringen i ett för tidigt stadie för att det ska vara möjlighet att korrekt bedöma dess resultat. WHO har haft fortsatta problem med att säkra tillräcklig och hållbar finansiering för de i programbudgeten prioriterade områdena. Tvärt emot WHO:s och önskan ökar andelen öronmärkt finansiering. Organisationen behöver också förbättra sitt arbete med de så kallade livsstilssjukdomarna som står för en hög andel av sjukdomsbördan i världen. 5.2Globala vaccinationsalliansen (Gavi) Organisationens mål och mandat Gavi grundades i syfte att tillgängliggöra nya och underutnyttjade vacciner i världens fattigaste länder. Gavis nuvarande strategi – 2020 har fyra övergripande målområden: –öka jämlik användning och täckning av vacciner, –öka slagkraft och effektivitet i de delar av hälsosystemen som relaterar till vaccinationer, –förbättra hållbarheten i nationella immuniseringsprogram, –utveckla marknaden för vacciner och vaccinrelaterade produkter. Det övergripande målet för svenskt stöd är, enligt, organisationsstrategin för Gavi 2015–2020, förbättrad överlevnad och hälsosamma liv för kvinnor och barn. Genom sitt kärnstöd stöder samtliga mål i Gavis strategiska plan. –2018 verkade särskilt för att Gavi skulle behålla fokus på jämlik täckning i de fattigaste länderna, stärka hälsosystem för rutinimmunisering på landsnivå och förbättra sin samordning med andra globala hälsoaktörer i en gemensam ansats mot Globala målet 3 (Hälsa och välbefinnande). drev även jämställdhetsperspektivet då barns tillgång till vaccination ofta är avhängigt jämställt beslutsfattande. Gavi har uppmärksammat bristande jämställdhet som ett hinder för måluppfyllnad. I det förberedande arbetet med nästkommande strategiska plan har arbetat nära med likasinnade i ovanstående frågor, och fått bra genomslag för svenska Skr. 2019/20:91 prioriteringar. uppgick det svenska stödet till . Stödet gavs i form av kärnstöd. –2018 fortsatte Gavi att bistå huvudsakligen låginkomstländer med 17 grundläggande vacciner, effektiva och miljömässigt hållbara kylkedjor och tekniskt stöd till länderna. I syfte att uppnå finansiell bärkraft i programmen finns ett krav om samfinansiering och om att länderna ska uppvisa förmåga att upprätthålla programmen när Gavis stöd fasas ut. Priset på vacciner är en nyckelfråga för fattiga länder. En central del i Gavis arbete är därför att bredda marknaden (för leverantörer) och sänka priserna (för länderna) och på så vis uppnå bättre fungerande marknader för vacciner. Gavi rapporterar att man är på god väg att nå sina övergripande mål för perioden, men om man ser till delmålen i den strategiska planen syns utmaningar. Gavis verksamhet uppskattas ha bidragit till att över 13 miljoner liv räddats. –2018 vaccinerades över 130 miljoner barn och därigenom har över 3,5 miljoner dödsfall förhindrats. Det har dock visat sig svårt att nå att uppnå jämlik täckning och att nå t.ex. personer i vissa geografiska områden, människor med lägre välstånd och barn till kvinnor med lägre utbildningsnivå. Samtliga länder som fasats ut av Gavi har upprätthållit sina nationella program, vilket tyder på god bärkraft i systemen. Dock rapporteras bakslag i att uppnå hållbar egenfinansiering för vissa länder, ofta på grund av svaga offentliga system och sviktande statliga strukturer. 5.3Globala fonden för aids, tuberkulos och malaria Organisationens mål och mandat Globala fonden är en finansieringsmekanism med mandat att mobilisera, hantera och betala ut bidrag för att minska spridningen av hiv/aids, tuberkulos och malaria och därigenom minska fattigdom. Globala fondens nuvarande strategi, Investing to End Epidemics 2017–2022, har fyra övergripande målområden som handlar om att –maximera genomslaget mot de tre sjukdomarna, –bidra till hållbara system för hälsa, –verka för och skydda mänskliga rättigheter och jämställdhet, samt –mobilisera ökade resurser. Mål och prioriteringar för det svenska stödet till Globala fonden, vilka anges i organisationsstrategin för Globala fonden –2023, bygger på Globala fondens egen strategi. ska genom dialog och finansiella bidrag verka för att Globala fonden uppfyller sitt övergripande uppdrag 2019/20:91 och genomför sin strategiska plan med utgångspunkt i Agenda och för prioriterade frågor. har i styrelsen och i arbetskommittéerna särskilt verkat för bland annat ökad finansiering av hiv-preventionsarbetet, jämlikhets- och rättighetsfrågorna, samt för förbättrad bärkraft i nationella hälsosystem. har även verkat för att Globala fonden utvecklar effektivare styrning och organisation, och att organisationen bidrar till samverkan och effektivitet i det globala hälsosystemet, gentemot FN och andra aktörer. –2018 verkade också särskilt för hållbar finansiering för länder som fasas ut från fondens. har konsekvent efterfrågat tydligare resultatredovisning och analys kring målområde 3 i strategin när det gäller skyddandet av mänskliga rättigheter och jämställdhet. Bland annat har lyft kopplingen mellan måluppfyllnad och kravet på respekt för sexuella och reproduktiva rättigheter samt mänskliga rättigheter. Då det globala klimatet för rättighetsfrågorna och i synnerhet sexuella och reproduktiva rättigheter har hårdnat betydligt är röst viktig och efterfrågas bland partner till Globala fonden som representerar utsatta och diskriminerade grupper. uppgick det svenska kärnstödet till . –18 investerade Globala fonden i verksamhet i över 140 länder, med av anslagen i . Fonden finansierar verksamhet som syftar till att minska spridning av hiv, tuberkulos och malaria, öka tillgång till behandling och vård och bidra till att hälsosystemen i länder med hög sjukdomsbörda bättre svarar mot de behov som finns. Globalt sett så står fonden för av all internationell finansiering kopplat till hiv, och motsvarande för tuberkulos och för malaria. Samarbetsländerna själva står dock för den största andelen av total finansiering genom sina nationella hälsosystem. var den åttonde största givaren till Globala fonden. Globala fonden rapporterade att man i huvudsak uppnått målen i den strategiska planen. Man ligger i fas med målsättningen om att rädda fler liv, minska dödlighet i de tre sjukdomarna och att få fler människor i behandling. Cirka 5,1 miljoner människor beräknas ha överlevt som ett resultat av förebyggande insatser och behandling. 18,9 miljoner människor fick antiretroviral behandling för hiv, 5,3 miljoner fick behandling för tuberkulos och 131 miljoner myggnät distribuerades. Fonden har även lyckats väl med målsättningen att bidra till mer välfungerande hälsosystem och ökade inhemska investeringar för hälsa. De utmaningar som redovisas gäller framför allt smittspridning av hiv, tuberkulos och malaria, som inte minskar i den takt som krävs för att uppnå de globala målen. smittas särskilt för många flickor och unga kvinnor av hiv i delar av , för många smittas av tuberkulos framför allt i och av malaria huvudsakligen i delar av . Insatserna för att förebygga spridning är inte tillräckliga, kvaliteten i behandling och vård måste öka och anpassas för att nå alla individer som är i behov. Förutsättningarna för att Globala fonden ska kunna möta utmaningarna Skr. 2019/20:91 har stärkts –2019. leds fonden av en ny exekutivdirektör som tydligt agerat för närmare samverkan med både globala aktörer och genomförande länder. fick fonden likaså en ny ledning för styrelsen vilket ger förutsättningar för framsteg i reformarbetet. 5.4 FN:s program mot hiv och aids () Organisationens mål och mandat är FN:s specialiserade organ för hiv och aids-frågor och består av ett samarbete mellan 11 organisationer (UNDP, UNFPA, mot brott och narkotika (UNODC), , , UN Women, WFP, UNHCR, , WHO och ). verkar på global nivå för att skapa samstämmiga strategier och policyer, bidra till kapacitetsutveckling och ge politiskt och socialt stöd i arbetet mot hiv/aids. Genom sitt arbete främjar , jämställdhet, mänskliga rättigheter och hållbar utveckling. arbetar med politiskt engagemang på global, regional och nationell nivå. strategi 2016–2021 ”On the Fast-Track to end AIDS” byggde vidare på organisationens vision om de tre nollorna (noll nya hivinfektioner, noll personer som dör i aidsrelaterade sjukdomar och noll hiv-relaterad diskriminering). För att lyckas uppnå de tre nollorna har satt upp det så kallade 90-90-90-målet, som innebär att 2020 ska av dem som lever med hiv känna till sin hiv- status, av dem få effektiv medicinsk behandling och av dessa uppnå radikalt minskade virusnivåer. Strategin är anpassad efter Agenda 2030 med åtta målområden som korrelerar med åtta av hållbarhetsmålen. jämställdhet är centrala utgångspunkter i strategi och var en av de drivande krafterna bakom upprättandet av och är andra största kärnstödsgivare till organisationen. bidrar med finansiellt stöd genom Sidas regionala SRHR-strategi för t.ex. inom ramen för FN-programmet Tillsammans för SRHR, där UNFPA, , och ingår. Enligt den svenska strategin för 2019–2022 ska verka för hiv-prevention, ökad integrering av hiv och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i genomförandet av program och utveckling av nya policyer och riktlinjer, bättre samverkan mellan och Globala fonden samt uppföljning av reformarbetet och översynen av I styrelsearbetet har varit pådrivande för att ska stärka det globala påverkansarbetet kring framför allt hiv-prevention. frågor som har drivit har varit SRHR samt mänskliga rättigheter som en nödvändig bas för arbetet med hiv. har även verkat för hållbara och effektiva hälsosystem som främjar en jämlik och jämställd tillgång till hälso- och sjukvård. uppgick det svenska kärnstödet till och multi-bi-stödet till . (samarbetsorganisationer och sekretariatet) har – 2019: –synliggjort hiv i nationella strategier och program som rör hälsa i verksamhetsländer, –verkat för att prioriteringar kring hiv/aids återspeglas i olika instrument och på olika plattformar, –gett stöd till länder för att de ska kunna uppnå 90-90-90 målen, –vidtagit åtgärder för att eliminera stigma och diskriminering inom hälso- och sjukvård, –verkat för att länder ska påskynda arbetet med att eliminera överföring av hiv från mor till barn, –gett tekniskt stöd, expertis, rådgivning till civila samhället när det gäller lagreformprocesser (t.ex. nationell lagstiftning när det gäller sexuell läggning och könsidentitet i , och ), –uppmärksammat genomförande av policy och program som kan bidra till att man kan nå ut till, engagera och stärka nyckelgrupper och leverera hiv-relaterade tjänster som är anpassade efter deras behov, –bekämpat stigma och diskriminering inom hälso- och sjukvård mot personer som lever med hiv, samt –förespråkat rättighetsfrågor, inklusive jämställdhet och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. rapporterar stora framsteg , men även utmaningar. har bidragit till att antalet dödsfall kopplat till aids sjunkit från cirka 1,7 miljoner till 770 000 fall . Den stora framgången återfinns särskilt i östra och södra , där dödligheten sjunkit . Parallellt ses en negativ trend på regional nivå i exempelvis och , där antalet nya hivinfektioner i stället ökar. Globalt sett är förekomsten av hiv fortsatt mycket hög bland specifika grupper. indikerar att resultaten på flera områden ligger i linjer med måluppfyllelsen för 90-90-90-strategin. Detta inkluderar flera för särskilt prioriterade områden. Exempelvis har smittspridningen från mödrar till barn kraftigt gått ner. rapporteras bland annat att av gravida med hiv får tillgång till behandling. Arbetstakten behöver dock intensifieras för att målen ska nås till 2020 och det finns en påtaglig risk för att målen i många länder inte uppfylls. tillsatte en oberoende expertpanel med uppdrag att granska organisationens hantering och förebyggande arbete av trakasserier, inklusive sexuella trakasserier, mobbning och maktmissbruk. Expertpanelens rapport presenterades och pekade på att ledning misslyckats med hanteringen av trakasserier, inklusive Skr. 2019/20:91 sexuella trakasserier, mobbning och maktmissbruk och presenterade flera förslag på åtgärder för att hantera problemen. I samband med styrelsemöte riktade skarp kritik mot den dåvarande ledningen och beslutade att hålla inne svenskt kärnstöd , tills den dåvarande chefen hade avgått. Chefen lämnade organisationen . har varit tydlig med att behöver leva upp till nolltolerans mot alla former av trakasserier och bör vidta nödvändiga åtgärder för att förebygga och hantera sexuella trakasserier, mobbning och maktmissbruk i organisationen. Som svar på expertpanelens rapport har ledning tagit fram en handlingsplan som innehåller förslag på hur man kan förändra organisationskulturen och förbättra systemet för anmälan av trakasserier i . Handlingsplanen ligger till grund för ett internt reformarbete som organisationen arbetar med att genomföra på central och regional nivå och landsnivå. Organisationens mål och mandat UNFPA arbetar med att genomföra och följa upp handlingsprogrammet från om befolkning och utveckling (International Conference on Population and Development, ICPD) i , den s.k. Kairoagendan, samt dess uppföljningskonferenser. UNFPA verkar för genomförandet av Agenda 2030, med fokus på Globala målet 3 (God hälsa och välbefinnande) och mål 5 (Jämställdhet). UNFPA:s målsättning enligt den strategiska planen 2018–2021 är universell tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa, förverkligande av reproduktiva rättigheter och minskad mödradödlighet, samt förbättrade liv för kvinnor och ungdomar, genom ökat självbestämmande, mänskliga rättigheter och jämställdhet. UNFPA har tre s.k. transformativa målsättningar att uppnå till 2030: – att ingen mödradödlighet som hade kunnat förhindras ska inträffa, – att alla familjeplaneringsbehov ska vara tillfredsställda, samt – att könsrelaterat våld och skadliga seder ska vara utrotade företeelser. Detta innebär bland annat insatser för att motverka våld mot kvinnor, kvinnlig könsstympning, oönskade och oplanerade graviditeter inklusive tonårsgraviditeter, barnäktenskap, spridning av hiv och aids samt mödradödlighet. deltog aktivt i framtagandet av UNFPA:s strategiska plan, och agerandet i förhandlingarna vägleddes av prioriteringarna i den svenska organisationsstrategin för UNFPA 2017–2021. har särskilt drivit att UNFPA måste stärka sitt rättighetsarbete, med fokus på SRHR, sitt arbete på region- och landsnivå, sina hälsosystemstärkande insatser samt arbetet för jämställdhet och SRHR i humanitära och konfliktsituationer. aktiva roll och agerande i samt dialog med företrädare för organisationen har utgjort en möjlighet för att löpande bedöma och påverka UNFPA:s arbete vad gäller såväl inriktning som utformning och genomförande av program. har arbetat med att säkerställa att UNFPA tar sig an hela SRHR- agendan inklusive abortfrågorna. Efter bland annat svenska insatser omformulerades till att omfatta arbete med sexuella rättigheter och sexuell hälsa. har också särskilt verkat för att förbättra den strukturerade finansieringsdialogen, inte minst genom formatet för denna och att göra budgetpresentationerna mer lättillgängliga och anpassade till den strategiska planens olika resultatområden. har även lyft fram behoven av att UNFPA tydligare följer upp bristande ledarskap, särskilt på landnivå, samt inrättar mekanismer för att säkra kvalitet och resultat. ger stöd till UNFPA:s tematiska fond för att förbättra mödra- och barnhälsa. Genom att stärka länders egna hälsosystem är målet att säkerställa kvinnors och barns hälsa, överlevnad och rättigheter. Enligt UNFPA har finansieringen för mödrahälsa generellt minskat och därför är stöd på området oerhört viktigt och en förutsättning för fondens fortsatta arbete. uppgick det svenska kärnstödet till och multi-bi-stödet till . UNFPA:s arbete har ökat tillgången till rättvis och kvalitativ mödra- och barnhälsovård i 39 av de länder som har högst mödra- och barndödlighet. Bland annat uppskattar UNFPA att man förhindrat att uppskattningsvis 119 000 kvinnor dött i samband med en graviditet eller förlossning . Den tematiska fonden har möjliggjort att 550 barnmorskeskolor och utbildningsinstitut har stärkts . Därigenom har 85 000 barnmorskor utbildats och dessa tillhandahåller nu hälsofrämjande insatser och mödra- och barnhälsovård av god kvalitet i länder där det behövs som mest. UNFPA är också en viktig partner för inom det bilaterala biståndet, t.ex. i genomförandet av den regionala Syrienstrategin. Detta stöd bidrar till att motverka könsrelaterat våld samt tillhandahålla SRHR- tjänster i , , och inom ramen för UNFPA:s största humanitära program globalt sett. UNFPA har lyckats bygga operationell kapacitet hos sina 32 genomförande partner, men utmaningar finns kring uthållig kapacitet och insatsen bedöms inte stärka de nationella och lokala systemen i tillräcklig grad. I det regionala samarbetet med UNFPA i södra bedriver dialog om könsnormer och jämställdhet. Sida följer upp UNFPA:s operativa arbete på landsnivå genom enkäter till berörda svenska ambassader. Vad gäller policyarbete bedöms UNFPA arbeta i linje med den strategiska planen –2021 men flera respondenter uppfattar att UNFPA har låg profil eller inte arbetar särskilt Skr. 2019/20:91 strategiskt med abort. UNFPA uppfattas som en kompetent humanitär aktör och dess organisatoriska kapacitet upplevs öka. UNFPA upplevs också som en uppskattad partner till värdländers regeringar, men ett närmare samarbete mellan övriga berörda FN-organ behövs och UNFPA bör, enligt de svarande, samarbeta närmare det civila samhället i påverkansfrågor. Exempel på resultat av svenskt multi-bi-stöd: UNFPA m.fl. Inom det regionala samarbetet för SRHR i söder om finns två omfattande stöd till UNFPA. Programmet ”2gether 4 SRHR” bidrar till att samla SRHR-kompetens genom ett samarbete mellan , , och , på regional och nationell nivå. Programmet har bidragit till att det regionala organet Southern African Development Community utvecklat en SRHR-strategi för hela regionen, vilket är ett viktigt steg mot mer progressiva policyer och lagstiftning. Respektive organisation bidrar med sina styrkor och mandat och programmet, som Sida medverkat till att utforma, är ett bra exempel på principen om ”One UN”.