prop · H703164 · 2020-05-28 00:00:00 — Det återspeglas delvis i detta delbetänkande, och understryks särskilt i de delar som behandlar den fortsatta vägen framåt och de frågeställningar som kommer att hanteras i utredningens slutbetänkande. Omfattningen på utredningens uppdrag är en särskild utmaning, i det att alla frågeområden inte är möjliga att beskriva vid samma tillfälle. Därför kommer ofrånkomligen vissa aktörer och intressenter att känna att deras fråga eller område inte är tillräckligt belyst i detta delbetänkande. Utredningen har full förståelse för det. Det betyder på inget sätt att de frågor som utredningen avser återkomma till i slutbetänkandet är av mindre betydelse. Ett urval av dessa frågeområden är samverkan mellan kommun och landsting, mer om hälso- och sjukvårdens roll i det förebyggande arbetet, forskning, utveckling och utbildning (FoUU) samt ytterligare omfördelning av resurser, inte minst i förhållande till utredningens uppdrag att analysera ändamålsenligheten med definitionerna öppen och sluten vård. Samtliga dessa har förstås mycket stor betydelse för det framtida systemets utformning. Dessa områden hanteras i utredningens arbete parallellt med arbetet med föreliggande delbetänkande vad gäller insamling av material, analyser och i pågående dialog med alla de olika aktörer utredningen löpande träffar. Utredningen kommer också fortsatt följa utvecklingen inom några särskilt för utredningens uppdrag intressanta processer och projekt, såsom den fortsatta utvecklingen av den högspecialiserade vården, utvecklingen av den prehospitala vården, olika aktörers uppdrag och initiativ gällande bemanning och kompetensförsörjning gällande vårdens olika professioner, arbetet med Vision e-Hälsa 2025, det intensiva och pågående arbetet med omställningen till nära vård hos landets alla huvudmän och det fortsatta arbetet med avgiftsfri primärvård i . Framtidens hälso- och sjukvård ligger sannolikt i möjligheten till väl fungerande samverkan mellan olika inblandade aktörer. Framgångsfaktorer synes vara arbete i nätverk, mer än i traditionella linjestrukturer. Arbete i partnerskap med de vården är till för, mer än i hierarkiskt utformade system. En förändring till en personcentrerad vård. En god och jämlik hälso- och sjukvård, grundad i den av beslutade etiska plattformen för prioriteringar. Vi återknyter till resonemang i utredningens första delbetänkande om tillitens betydelse. Det är i våra dialoger fortsatt tydligt att svensk hälso- och sjukvård till dels präglas av en brist på tillit mellan olika aktörer och organisatoriska nivåer, och att det riskerar att påverka ett förändringsarbete negativt. Vår förhoppning är att den dialog som utredningen fått vara en del av att initiera och driva, tillsammans med andra pågående initiativ såsom Tillitsdelegationens arbete, gemensamma projekt mellan landstingen, den ökade samverkan mellan regioner/landsting och kommuner i olika landsdelar, ska bidra till ett mer förtroendefullt klimat mellan olika aktörer. Glädjande nog urskiljer utredningen en i vissa delar större samstämmighet än i utredningens initiala skede. Att stärka primärvården, och skälen till varför det måste göras, lyfts av alltfler aktörer. Behovet av en ökad kontinuitet och betydelsen av väl fungerande relationer för en god och säker vård betonas av allt fler. Förståelsen för att det inte finns något motsatsförhållande mellan personcentrerad vård och strukturerade kunskapsbaserade arbetssätt, att det ena tvärtom är en förutsättning för det andra synes öka. Förståelsen för att vården och omsorgens medarbetare måste involveras i förändringsarbetet för att något ska hända på riktigt lyfts oftare . Insikten om behovet av att använda alla vårdens och omsorgens kompetenser på ett klokt sätt med hjälp av interprofessionellt lärande och arbetssätt, och förståelsen för behovet av träning i dessa arbetssätt verkar få spridning. Utredningen ser förtroendefulla dialoger, med utrymme för dynamiska åsiktsutbyten, och uthållighet på alla nivåer i systemet som en nödvändighet för en konstruktiv utveckling av den svenska hälso- och sjukvården. En utveckling till en personcentrerad god och nära vård, en högkvalitativ och kostnadseffektiv vård och omsorg och också en vård och omsorg som har förutsättningar att vara en attraktiv arbetsgivare nu och . 1.1Förslag till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) Härigenom föreskrivs i fråga om hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) dels att 2 kap. 6 §, 6 kap. 1–2 § och 7 kap. 3 § ska ha följande lydelse dels att det ska införas två nya paragrafer 7 kap. 3 a § och 3 b § av Med primärvård avses i denna lag hälso- och sjukvårdsverksamhet där öppen vård ges utan avgränsning när det gäller sjukdomar, ålder eller patientgrupper. Primärvården svarar för behovet av sådan grundläggande medicinsk behandling, omvårdnad, förebyggande arbete och rehabilitering som inte kräver sjukhusens medicinska och tekniska resurser eller annan särskild kompetens. Med primärvård avses i denna lag hälso- och sjukvårdsverksamhet där öppen vård ges utan avgränsning när det gäller sjukdomar, ålder eller patientgrupper. Primärvården svarar för behovet av sådan medicinsk bedömning och behandling, omvårdnad, före-byggande arbete och rehabilitering som inte av kvalitets- eller effektivitetsskäl kräver andra medicinska eller särskilda tekniska resurser eller annan särskild kompetens. Regeringen får meddela föreskrifter om 1.att landet ska delas in i regioner för den hälso- och sjukvård som berör flera landsting, 2.hälso- och sjukvården i krig, vid krigsfara eller under sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, och 3.bedrivande av hälso- och sjukvårdsverksamhet i övrigt. 2.hälso- och sjukvården i krig, vid krigsfara eller under sådana utomordentliga förhållanden som är föranledda av att det är krig utanför gränser eller av att har varit i krig eller krigsfara, 4.bedrivande av hälso- och sjukvårdsverksamhet i övrigt Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.behörighet för anställning och tillsättning av tjänster inom hälso- och sjukvården, 2.skyldigheter för läkare som är anställda vid sjukvårdsenheter där det bedrivs högskoleutbildning för läkarexamen och forskning, 3. hälso- och sjukvården i freds- 3. de bestämmelser om patient- tid om det ur ett nationellt perspek- ansvar för fast läkarkontakt i tiv finns behov av katastrof- primärvården som behövs för att medicinska insatser, och garantera en god och säker vård, 4. hälso- och sjukvård som 4. hälso- och sjukvården i freds- behövs till skydd för enskilda tid om det ur ett nationellt perspek- tiv finns behov av katastrof- medicinska insatser, och 5. hälso- och sjukvård som behövs till skydd för enskilda. märvården så att alla som omfattas märvården så att alla som omfattas av ansvar för hälso- av ansvar för hälso- och sjukvård kan välja utförare av och sjukvård kan välja utförare av hälso- och sjukvårdstjänster samt få hälso- och sjukvårdstjänster samt tillgång till och välja en fast läkar- hos den valda utföraren i Vårdval kontakt (vårdvalssystem). primärvård få tillgång till och välja tinget får inte begränsa den en fast läkarkontakt (vårdvals- enskildes val till ett visst geo- grafiskt område inom . begränsa den enskildes val till ett visst geografiskt område inom ska utforma vårdvalssystemet så att alla utförare behandlas lika, om det inte finns skäl för något annat. Ersättningen från till utförare inom ett vårdvalssystem ska följa den enskildes val av utförare. När beslutat att införa ett vårdvalssystem ska lagen (2008:962) om valfrihetssystem tillämpas. Regeringen får meddela föreskrifter om vilken kompetens och erfarenhet en fast läkarkontakt inom primärvården ska ha. ska organisera Vårdval primärvård så att utförare ensam eller i samverkan med andra särskilt tillhandahåller de kompetenser och hälso- och sjukvårdstjänster som krävs för att primärvårdens grunduppdrag ska fullgöras. ska rapportera in uppgifter från utförare i primärvård till en nationell databas. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, får meddela föreskrifter om rapporteringsskyldighet. Denna lag träder i kraft . 1.2Förslag till lag om ändring i patientlagen (2014:821) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 2 § och 6 kap. 3 § patientlagen (2014:821) ska ha följande lydelse. Patienten ska även få information om 1. möjligheten att välja be-hand- 1. möjligheten att välja behand- lingsalternativ, vårdgivare och ut- samt vårdgivare och utförare av offentligt finansierad hälso- och hälso- och sjukvård, 2. möjligheten att få tillgång till medicinsk bedömning och en fast och välja en fast läkarkontakt hos den valda utföraren i Vårdval 3. vårdgarantin, och 3. möjligheten att få en ny medicinsk bedömning och en fast 4. vårdgarantin, och säkringskassan få upplysningar om vård i ett annat land inom Euro- området (EES) eller i . 5. möjligheten att hos Försäk- vård i ett annat land inom Euro- området (EES) eller i . Patienten ska få möjlighet att Patienten ska få tillgång till och välja en fast läkarkontakt inom pri- möjlighet att välja en fast läkar- kontakt hos den utförare som Denna lag träder i kraft . 1.3Förslag till lag om ändring i patientdatalagen (2008:355) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 10 § patientdatalagen (2008:355) ska ha följande lydelse. En journalanteckning ska, om det inte finns något synnerligt hinder, signeras av den som är ansvarig för signeras av den som ansvarar för uppgiften, om det inte är obehövligt eller finns något synnerligt hinder. Denna lag träder i kraft . , , , Arje- plogs kommun, , kommun, Datainspek- tionen, , , E-hälso- myndigheten, FAMNA, kommun, , Funktionsrätt , Fysioterapeuterna, samhälle utan rörelsehinder, Förbundet , Föreningen Socialchefer, i , , kom- mun, kommun, , Hjo kommun, kom- mun, kommun, kommun, Inspektionen för vård och omsorg (), Justitiekanslern (), , , , , , Legitimerade Kiropraktorers (), LIF – de forskande läkemedels- företagen, Lika unika, , Läkarsekreterares och sjuk- vårdsadministratörers Förbund (LSF), (), kommun, Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för vård- och om- sorgsanalys, , kommun, kommun, kommun, , kommun, Pensionärernas (), , Region , Region , Region , Region , Region , Region , Region län, Region , Region botten, , Region , Region , Region sala, Region , Region , Region , Region , Region län, Region , Riksför- bundet för Rättigheter, Frigörelse, Hälsa och Likabehandling (RFHL), , Sjukhusläkarna, kommun, , kommun, SPF Seniorerna, social utvärdering (SBU), (Smer), Stats- kontoret, , kommun, Swedish medtech, för allmänmedicin (SFAM), , (), , , , Svenska naprapat- förbundet, Farmaceuter, Kommuner och Regioner (SKR), , , kom- mun, (), Tillsammans för ungas psykiska hälsa (), , kommun, , , , Vårdföretagarna, landsregionen, Åre kommun, , kommun Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden Per och Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i patientdatalagen (2008:355), 2.lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet , biträdd av ämnesrådet . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2019/20:164 Inriktningen för en nära och tillgänglig vård – en primärvårdsreform