prop · H80321 · 2020-10-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:21 Fortsatt svenskt deltagande i den militära Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh, Operation Inherent Resolve (OIR), till och med . Det svenska styrkebidraget ska bestå av högst 70 personer på plats. Om situationen så kräver, ska det finnas möjlighet att utöver själva styrkebidraget tillföra en tillfällig förstärknings- och evakueringsstyrka om högst 150 personer. Det svenska styrkebidraget till insatsen kommer i huvudsak att utgöras av stabspersonal för att bemanna staber som är relevanta för insatsen och för mentorskap av de irakiska säkerhetsstyrkorna i syfte att bidra till deras förmåga att stå emot och besegra Daesh. kommer också att ha beredskap att vid behov kunna bidra med personal för exempelvis skydd och bevakning samt för utbildning vid koalitionens samtliga baser. I propositionen redogör regeringen för situationen i , inklusive säkerhetsläget, och för och det internationella samfundets engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga grund och resonerar kring det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad samt sina överväganden inför ett fortsatt svenskt deltagande i den globala koalitionens utbildningsinsats i . Avslutningsvis redogörs för bidragets ekonomiska konsekvenser. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Behovet av stöd .................................................................. Utvecklingen i och i regionen ..................................... och det internationella samfundets engagemang för och i koalitionen mot Daesh ...................................................... Den globala koalitionen mot Daesh ................................... FN:s engagemang i ..................................................... 4.3Sveriges utvecklingssamarbete och humanitära stöd EU:s och Natos engagemang i .................................... Folkrättslig grund för insatsen .......................................................... Det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad .................. tillkännagivande om återrapportering ........... Det föreslagna svenska bidraget ..................................................... Regeringens överväganden och förslag .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 220 personer till förfogande till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats i som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh (avsnitt 8). Ärendet och dess beredning efterfrågade i ett brev till () generalsekreterare hjälp för att bekämpa Daesh genom bland annat utbildningsstöd och materiellt stöd till det irakiska försvaret. antog resolution (2014) om kollektiva och nationella åtgärder mot Daesh, Nusrafronten och andra grupper med kopplingar till och mot de brott som grupperna begår i och . tillkännagav bildandet av en global koalition mot terroristorganisationen och kort därefter anslöt sig till koalitionen. välkomnade militärt stöd i kampen mot Daesh genom ett brev till FN:s säkerhetsråds ordförande . antog säkerhetsrådet resolution (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt FN:s stadga (SÖ 1946:1, ) samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätt och internationell humanitär rätt, vidta nödvändiga åtgärder i bland annat för att förstärka och samordna sina insatser i syfte att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av bland annat Daesh. Det svenska deltagandet i den militära utbildningsinsats som den globala koalitionen mot Daesh bedriver i har varit föremål för ställningstagande genom förslag i: 2014/15:104 (bet. 2014/15:UFöU4, rskr. 2014/15:216), 2015/16:40 (bet. 2015/16:UFöU2, rskr. 2015/16:108), 2016/17:32 (bet. 2016/17:UFöU2, rskr. 2016/17:107), 2016/17:127 (bet. 2016/17:UFöU2, rskr. 2016/17:309), 2017/18:31 (bet. 2017/18:UFöU2, rskr. 2017/18:134), 2018/19:6 (bet 2018/19:UFöU2, rskr. 2018/19:59), och 2019/20:28 (bet. 2019/20:UFöU2, rskr. 2019/20:119). I propositionen Fortsatt svenskt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i (prop. 2019/20:28) föreslog regeringen att skulle medge att regeringen ställer en svensk väpnad styrka till förfogande till och med för att på irakisk inbjudan delta i den militära utbildningsinsats som genomförs av den globala koalitionen mot Daesh. Det svenska styrkebidraget skulle bestå av högst 70 personer på plats. Om situationen så krävde skulle det finnas möjlighet att högst tillfälligt sätta in en förstärknings- och evakueringsstyrka om ytterligare högst 150 personer. beslutade att bifalla regeringens förslag. På uppdrag av (Försvarsdepartementet) redovisade Försvarsmakten förslag till fortsatt bidrag till den militära utbildningsinsats som koalitionen mot Daesh bedriver i (Fö2020/00912). har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om återrapportering till utrikesutskott (bet. 2019/20:UFöU2 punkt 2, rskr. 2019/20:119). Tillkännagivandet behandlas i avsnitt 6. Tillkännagivandet bedöms vara tillgodosett och därmed slutbehandlat. Situationen i har stabiliserats efter att Daesh förlorade det territorium som terroristnätverket tidigare kontrollerade i landet, men stora utmaningar kvarstår för att uppnå stabilitet och hållbar fred. Efter en omfattande militär kampanj ledd av irakiska försvarsstyrkor och så kallade folkliga milisgrupper, med understöd av den globala koalitionen mot Daesh, utropade den irakiska regeringen seger över Daesh i . har genom förlusten av territoriell kontroll försvagats betydligt. Tusentals medlemmar har dödats i strid eller fängslats. Daesh utgör dock fortsatt ett reellt hot mot stabilitet och mot den globala säkerheten. rapporterades om en ökning av Daeshs aktivitet i . Man intensifierade sina attacker mot irakiska säkerhetsstyrkor samt mot ekonomiska mål. Ett inflöde av stridande från bedöms ha stärkt terroristorganisationens kapacitet. Upptrappningen bedömdes dock inte vara en återgång till tidigare kapacitet. Den eskalerade konflikten mellan och har präglat situationen i . Dit hör den amerikanska drönarattacken på irakisk mark mot general , befälhavaren för iranska revolutionsgardets Qudsstyrka, och irakiske milisledaren al- Muhandis samt intensifierade attacker från milisgrupper mot koalitionsbaser. Detta förhöjda spänningsläge bedöms Daesh ha utnyttjat för att utöka sina attacker. Glapp som uppstår i områden med svag central kontroll och oklar ansvarsfördelning mellan den irakiska militären, kurdiska styrkor och lokala milisgrupper exploateras av terroristgruppen. Daesh bedöms även ha utnyttjat covid-19-pandemins utbrott för att utöka sin aktivitet. 3.2 Behovet av stöd För att långsiktigt bekämpa terroristgruppen och förebygga uppkomsten av andra liknande rörelser krävs det att grundorsakerna till Insatser för att förbättra fördelningen av resurser mellan etniska och religiösa grupper är av särskild vikt. framväxt är i grunden ett symptom på ett djupt och utbrett politiskt missnöje med landets styre. Missnöjet rör inte minst politisk och ekonomisk marginalisering, undermålig samhällsservice, korruption och Behoven av återuppbyggnadsinsatser och humanitärt stöd är fortsatt Runt 4,1 miljoner irakier är i behov av humanitär hjälp. miljoner internflyktingar har ännu inte kunnat återvända hem på grund av säkerhetsläget och avsaknaden av fungerande samhällstjänster. majoritet av internflyktingarna är sunniter, men minoritetsgrupper såsom 2020/21:21 yazidier hör också till den del av befolkningen som i mycket begränsad utsträckning kunnat återvända. Samstämmiga rapporter vittnar om Daeshs grova, omfattande och systematiska övergrepp mot mänskliga rättigheter och överträdelser av internationell humanitär rätt under konflikten. Minoritetsgrupper såsom kristna och yazidier har varit särskilt utsatta, men alla etniska grupper har drabbats. Ansvarsutkrävande för de allvarliga brott som begåtts under konflikten är fortsatt en nyckelfråga. fattade beslut om att inrätta en utredningsgrupp (Unitad) för att bistå de irakiska myndigheterna med att samla in bevis som rörbrott begångna av Daesh. Hanteringen av personer med påstådda kopplingar till Daesh – både stridande och deras anhöriga – utgör en stor utmaning för , inklusive de personer som långvarigt tvingas vistas i internflyktingläger. 3.4Utvecklingen i och i regionen Situationen i påverkas av det fortsatt instabila läget i regionen. Angränsande länder, framför allt och , har stort inflytande över utvecklingen i landet. intensifierade sina militära attacker i norra . nära band till både och , inklusive genom det inflytande som Irantrogna milisgrupper har i landet, leder till en svår balansgång i utrikesrelationer. Den amerikanska attacken mot general och milisledaren al-Muhandis ledde till att det irakiska parlamentet antog en resolution med krav på regeringen att agera för ett tillbakadragande av internationella trupper från landet. Utfallet av resolutionen är fortsatt föremål för diskussion mellan och internationella koalitionspartners. har efter resolutionen uttryckt önskemål om fortsatt militärt stöd i kampen mot Daesh bland annat i möte med koalitionen. inleddes en så kallad fördjupad strategisk dialog mellan och som bland annat inkluderar frågan om internationell truppnärvaro. Inom ramen för dialogen har diskussioner förts om en konsolidering av den globala koalitionen mot Daeshs närvaro och övergången till en ny fas. Även spänningar mellan , vissa Gulfstater och påverkar situationen i . har omfattande sociala protester ägt rum i med krav på reformer och bekämpande av korruptionen i landet. Covid-19- pandemin liksom ett sjunkande oljepris har slagit hårt mot ekonomi och fördjupat den socio-ekonomiska krisen. Protesterna ledde till den irakiska regeringens avgång. Efter ett politiskt vakuum på närmare tillträdde en ny regering under ledning av premiärminister . Den irakiska regeringen har aviserat tidigarelagda allmänna val . långsiktiga stabilitet är kopplad till regeringens förmåga att bekämpa korruptionen, genomföra nödvändiga reformer och erbjuda mer jämlika levnadsvillkor för Åtgärder för att diversifiera ekonomin och minska Prop. 2020/21:21 beroendet av olja är centrala. FN har kunnat verifiera att drygt 500 demonstranter dödats och närmare 7 800 skadats sedan demonstrationerna inleddes. Den nuvarande regeringen har utlovat en utredning av händelserna. Relationerna mellan den federala regeringen och i den autonoma regionen irakiska har påverkats av de sammanfallande politiska, ekonomiska och sociala kriserna. Den olösta frågan om regionens formella status och gränser samt fördelningen av oljeintäkter utgör fortsatt ett potentiellt hot mot landets stabilitet. 4Sveriges och det internationella samfundets engagemang för och i koalitionen mot Daesh 4.1Den globala koalitionen mot Daesh bildades på amerikanskt initiativ en bred internationell koalition i syfte att bekämpa Daesh och stabilisera . Den globala koalitionen mot Daesh samlar 77 länder, inklusive , flera andra EU-stater och länder i regionen samt fem organisationer. och ansvarar för den övergripande samordningen. Koalitionen bedriver arbete inom fem huvudsakliga områden: militärt och kontraterrorism, motverkande av finansiering av terrorism, utländska terroriststridande, information och motbudskap samt stabiliseringsstöd. deltar i den militära arbetsgruppen och arbetsgruppen för stabiliseringsinsatser. ingår även i koalitionens kärngrupp som består av drygt 30 bidragsgivare. Den militära insats i som koalitionen leder går under namnet Operation Inherent Resolve (OIR). 4.2 FN:s engagemang i FN spelar en central roll i , inte minst genom FN-missionen United Nations Assistance Mission for (Unami). Unamis mandat förnyas av , genom säkerhetsrådets resolution (2020). Missionens huvuduppgift är att främja en inkluderande politisk dialog och försoning på nationell och lokal nivå. har enats om en rad viktiga resolutioner i kampen mot Daesh, bland annat resolution (2015) om hot mot internationell fred och säkerhet orsakade av terrorism, resolution (2014) och 2396 (2017) om utländska terroriststridande, 2170 (2014) om kollektiva och nationella åtgärder, 2199 (2015) om inkomstkällor, 2331 (2016) om trafficking, 2322 (2016) om rättsligt samarbete, 2368 (2017) om riktade sanktioner och 2379 (2017), 2490 (2019) om ansvarsutkrävande för 2020/21:21 4.3 beslutade om en femårig strategi för utvecklingssamarbetet med . Strategin syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen och har jämställdhet som genomgående tema. utvecklingssamarbete med uppgår till –2021. En betydande del av stödet går till insatser för återuppbyggnad och stabilisering efter konflikten med Daesh. är bland annat en av de största givarna till (), vars verksamhet fokuserar på återuppbyggnad av infrastruktur såsom skolor, sjukvårdsinrättningar, vatten- och elnät. har sammanlagt bidragit med till fonden. Stöd till återuppbyggnad utgör ett viktigt bidrag för att underlätta för flyktingar och internflyktingar att återvända. Utöver utvecklingssamarbetet har ett omfattande humanitärt stöd till som uppgår till . Det svenska biståndets andel utgjorde av det totala stödet till . ger också ett omfattande kärnstöd till FN-systemet, som har en bred närvaro i . Jämställdhet är en prioriterad fråga i utvecklingssamarbete med . har, som ett av få länder i regionen, antagit en nationell handlingsplan för genomförandet av säkerhetsrådsresolution (2000). Det konkreta genomförandet av den första planen har dock gått långsamt, inte minst på grund av kampen mot Daesh men också avsaknad av politisk vilja. Arbete pågår för att ta fram en uppföljningsplan. följer detta arbete samt bidrar till en rad insatser för att främja jämställdhet och kvinnors rättigheter. Regeringen verkar för att det internationella samfundet bidrar till att ansvar utkrävs av personer som misstänks för brott mot folkrätten under konflikten. I gav stöd till beslutet att inrätta för att stödja irakiska myndigheter gällande ansvarsutkrävande av brott begångna av Daesh (Unitad). bidrar genom med personal till utredningsteamet. 4.5EU:s och Natos engagemang i Regeringen verkar för ett aktivt engagemang av EU i . har EU bidragit med i humanitärt-, stabiliserings- och utvecklingsbistånd till , inklusive i humanitärt stöd och till utvecklingssamarbetet. Ett partnerskapsavtal mellan och trädde i kraft och EU:s utrikesministrar antog en ny politisk Irakstrategi. var en av initiativtagarna till den civila EU-insatsen, EU Advisory Mission in Support of Security Sector Reform in (EUAM), som lanserades i Insatsens mål har varit att stödja irakiska myndigheter med Prop. 2020/21:21 strategisk rådgivning och expertis för genomförandet av den irakiska säkerhetsstrategin. bidrar med personal till insatsen. Nato har en militär utbildningsinsats i , Nato Mission in (NMI), som genomför mer långsiktiga insatser för att bygga upp kapaciteten hos de irakiska säkerhetsstyrkorna. har beslutat att bidra till insatsen. Mot bakgrund av OIR:s ingång i en ny fas pågår diskussioner om de båda insatsernas framtida funktion och närvaro liksom samordningen dem emellan. 5Folkrättslig grund för insatsen har i flera resolutioner fördömt Daeshs agerande och konstaterat att Daesh och andra grupper utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog säkerhetsrådet resolution (2015) i vilken medlemsstater som har kapaciteten uppmanas att, i enlighet med folkrätten, särskilt samt de mänskliga rättigheterna, flyktingrätt och internationell humanitär rätt, vidta nödvändiga åtgärder i bland annat för att förstärka och samordna sina insatser för att förebygga och motverka terroristhandlingar som begås av Daesh. I ett brev till FN:s generalsekreterare efterfrågade hjälp med att bekämpa Daesh genom bland annat utbildningsstöd och materiellt stöd för det irakiska försvaret. välkomnade militärt stöd i form av flygstöd i kampen mot Daesh genom ytterligare ett brev, till FN:s säkerhetsråds ordförande. Den folkrättsliga grunden för insatsen utgörs av inbjudan till det internationella samfundet att bistå med stöd för att bekämpa Daesh samt de bilaterala överenskommelser som ingår med deltagande stater om bland annat styrkornas uppgifter. Regeringen har genom skriftväxling kommit överens med om att den svenska personalen har status motsvarande den för administrativ och teknisk personal enligt om diplomatiska förbindelser (SÖ 1967:1). Rätten att använda våld grundas på samtycke och på eventuella begränsningar som antingen ställs av eller följer av folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt. 6Det svenska bidragets målsättningar och måluppfyllnad Liksom det anfördes i propositionen Fortsatt deltagande i den militära utbildningsinsatsen i (prop. 2019/20:28) utgör genom sitt deltagande i den globala koalitionens militära utbildningsinsats i en solidarisk samarbetspartner i arbetet för att öka säkerheten, förebygga konflikter och skapa förutsättningar för hållbar utveckling och fattigdomsbekämpning i och den större regionen. 2020/21:21 koalitionens militära framgångar utgör Daesh fortsatt ett hot i landet, och den irakiska regeringen har uttryckt önskemål om fortsatt militärt stöd i kampen mot Daesh. Det är regeringens bedömning att militära utbildningsinsatser krävs även . Det finns därmed alltjämt ett behov och en efterfrågan av ett fortsatt svenskt militärt bidrag. ställer den snabba utvecklingen, militärt och politiskt, höga krav på flexibilitet både vad gäller uppgift och geografisk placering. bidrag till den globala koalitionens militära utbildningsinsats är förhållandevis litet sett till koalitionens samlade bemanning. är ett av 82 länder och organisationer som ingår i koalitionen. Möjligheten att utvärdera det svenska bidragets effekt på den samlade säkerhetsutvecklingen och dess roll i koalitionens totala insats är därför Detta, tillsammans med det svenska bidragets uppgifter och mandat, måste tas i beaktande vid en utvärdering av den svenska insatsens Koalitionens insatsuppdateringar, tillsammans med rapportering och dialog med Försvarsmakten avseende det svenska styrkebidraget, vägs in i de analyser som löpande görs av regeringen i utvärderingen och utformningen av det svenska bidraget. rapportering och bedömningar om de politiska, säkerhetsmässiga och humanitära förhållandena vägs också in i den sammanvägda bedömning som regeringen gör i fråga om utformningen av det svenska bidraget. Det övergripande målet med styrkebidrag till den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att bidra till att stärka de irakiska försvarsstyrkornas förmåga att fortsatt motverka hotet från Daesh. finns ett fortsatt hot om återväxt och utnyttjande av terrorkrigföring även om Daesh har förklarats som konventionellt besegrade i . uppnås genom bidrag med för insatsen relevanta och efterfrågade Det militära bidraget utgör en del i breda engagemang för , vars övergripande syfte är att åstadkomma långsiktig stabilitet och fred i landet. En negativ utveckling i får konsekvenser för säkerheten i regionen och globalt. Det är försvarsstyrkorna i som bär det övergripande ansvaret för att bekämpa hotet från Daesh. För detta krävs att man får en ändamålsenlig Det svenska bidragets utbildning av irakiska försvarsstyrkor har tagits väl emot av de irakiska försvarsstyrkorna och koalitionen. Regeringens bedömning är att det svenska styrkebidraget också under 2020 bidragit till en positiv utveckling av de irakiska försvarsstyrkornas och koalitionens samlade förmåga att stå emot och besegra Daesh. har också som målsättning att aktivt verka för att FN:s säkerhetsråds resolution (2000) om kvinnor, fred och säkerhet genomförs som en del i koalitionens operationsplan. militära krishanteringsinsatser och fredsbevarande insatser ska kunna bidra till konfliktlösning och varaktig fred är kunskapen om och genomförandet av resolution och påföljande resolutioner av central har uppfyllt detta mål och resolution finns inkorporerad i koalitionens operationsplan. ska fortsatt verka för att resolution och påföljande resolutioner även ska finnas med i koalitionens operationsplan. har som mål att säkerställa att all personal som ingår i det svenska bidraget är utbildad i och har kunskap om praktisk tillämpning av resolution och påföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet. 2020/21:21 Utbildning i resolution ingår i den utbildning som all svensk personal får innan de åker till . Försvarsmakten ser kontinuerligt över utformningen av utbildningen för att den på bästa sätt ska möta personalens behov när de är på plats i insatsområdet. Utbildning i resolution och dess genomförande ingår även som en integrerad del i den rådgivning och utbildning som ges till de irakiska försvarsstyrkorna. Regeringen anser målet vara uppfyllt från föregående proposition. ska denna proposition avser fortsatt verka för detta mål. Ytterligare en målsättning med deltagande i den globala koalitionens militära utbildningsinsats är att det ska bidra till att bygga förmågan hos våra nationella krigsförband och staber. deltagande i den globala koalitionen ger svensk militär personal erfarenheter av att tjänstgöra i en internationell kontext. Genom arbetet i en multinationell operation främjas interoperabilitet och förståelse för nya metoder, procedurer och arbetssätt. Detta är tillsammans med erfarenheten av att delta i skarp operativ verksamhet svårt att uppnå endast genom övnings- och träningsverksamhet i en nationell kontext. kan deltagande i internationella operationer även ha vissa negativa effekter på krigsdugligheten, exempelvis på grund av utebliven övningsverksamhet i ordinarie förbandssammansättning. När ett förband deltar i internationella insatser kan även förbandets genomförande av nationella huvuduppgifter på kort sikt påverkas negativt. Förmågan hos våra nationella krigsförband och staber måste därför mätas på . Den nationella förmågan bör även, av de skäl som redovisats ovan, utvärderas både på strategisk och operativ nivå, det vill säga från utvecklingen av bi- och multinationella försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten till utvecklingen av den enskilda individens förmåga att utvecklas i sin militära profession. bygger säkerhet tillsammans med andra. Deltagandet i den globala koalitionen ger tillgång till internationella kontaktnät och verkar därmed positivt på våra internationella förbindelser och samarbeten. Detta bidrar vidare till att utveckla bi- och multilaterala säkerhets- och försvarspolitiska relationer. Sammantaget har det svenska militära bidraget verkat i linje med och bidragit till de uppställda målen. Regeringen konstaterar att bidrag till OIR måste utvärderas utifrån en helhetsbedömning. politiska, utvecklingspolitiska och humanitära engagemang på andra områden samt utvecklingen i sin helhet inom ramen för det internationella samfundets engagemang i måste vägas in i resultatutvärderingen, också inför beslut om förlängning av insatsen efter . 6.1Riksdagens tillkännagivande om återrapportering har tillkännagett för regeringen det som det sammansatta utrikes- och försvarsutskottet anför om återrapportering till utrikesutskott (bet. 2019/20:UFöU2 punkt 2, rskr. 2019/20:119). utskottet ska regeringen, när läget så påkallar eller minst en gång per 2020/21:21 kvartal, återrapportera till utrikesutskott om insatsens utformning, eventuella förändrade förutsättningar för insatsen och insatsens bidrag till måluppfyllandet. I den mån regeringens dialog med ledningen av den internationella koalitionen mot Daesh rör ovannämnda frågor ska även innehållet i denna dialog återrapporteras.