prop · H80336 · 2020-10-20 00:00:00 — Regeringens förslag: Om är samordnande tillsyns- myndighet och en ansökan avser ett holdingföretag som är etablerat i ett annat land inom EES, ska inspektionen och den behöriga myndigheten i holdingföretagets hemland fatta ett gemensamt beslut om godkännande eller undantag från kravet på godkännande. ska då lämna en bedömning av ansökan till den behöriga myndigheten och meddela det gemensamma beslutet. Om inte är samordnande tillsynsmyndighet och en ansökan avser ett holdingföretag som är etablerat i , ska inspektionen och den samordnande tillsynsmyndigheten fatta ett gemensamt beslut om godkännande eller undantag från kravet på godkännande. Om en ansökan avser ett blandat finansiellt holdingföretag ska det gemensamma beslutet föregås av samtycke från samordnaren av den särskilda tillsynen av konglomeratet. Det gemensamma beslutet ska fattas från det att –den behöriga myndigheten i holdingföretagets hemland har tagit emot bedömning av ansökan, om inspektionen är samordnande tillsynsmyndighet, och –har tagit emot den samordnande myndighetens bedömning av ansökan, om inspektionen inte är samordnande tillsynsmyndighet. Om ett gemensamt beslut inte kan fattas ska ärendet hänskjutas till 1.Europeiska bankmyndigheten, när det gäller ett finansiellt holding- företag, eller 2.Europeiska bankmyndigheten eller Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten, när det gäller ett blandat finansiellt holdingföretag. Om är samordnande tillsynsmyndighet ska inspek- tionen därefter fatta ett beslut i överensstämmelse med Europeiska bankmyndighetens eller Europeiska försäkrings- och tjänstepensions- Ärendet ska inte få hänskjutas till Europeiska bankmyndigheten eller Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten efter det att tidsfristen har löpt ut eller ett gemensamt beslut har fattats. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: Enligt kapitaltäckningsdirektivet är den samordnande tillsynsmyndigheten huvudansvarig för den grupp- baserade tillsynen (artikel 111). Enligt nya regler som har införts i direktivet ska ansökan om god- kännande eller undantag från godkännande prövas gemensamt med den behöriga myndigheten i den medlemsstat där holdingföretaget är etablerat, om finansiella holdingföretaget eller blandade finansiella holdingföretaget är etablerat i en annat land än den samordnande tillsynsmyndigheten (artikel 21a.8). Samarbetsskyldigheten i detta avseende kommer av frågan om jurisdiktion då det finansiella holdingföretaget eller blandade finansiella holdingföretaget inte behöver vara etablerat i samma medlems- stat som den samordnande tillsynsmyndigheten. Den samordnande tillsynsmyndigheten och den behöriga myndigheten i det land där holdingföretaget är etablerat ska samarbeta i fullständigt sam- råd när de fattar beslut om godkännande och undantag från godkännande. Den samordnande tillsynsmyndigheten ska utarbeta en bedömning och överlämna den till den behöriga myndigheten i den medlemsstat där det finansiella holdingföretaget eller det blandade finansiella holdingföretaget är etablerat. De två myndigheterna ska göra allt som står i deras makt för att nå fram till ett beslut från mottagandet av den bedöm- ningen. Det gemensamma beslutet ska vara dokumenterat och motiverat. Den samordnande tillsynsmyndigheten ska meddela det finansiella holdingföretaget eller det blandade finansiella holdingföretaget det gemensamma beslutet. Vid oenighet ska myndigheterna avstå från att fatta ett beslut och hänskjuta ärendet till . ska fatta sitt beslut inom en månad från mottagandet av hänskjutandet till . De berörda behöriga myndigheterna ska sedan anta ett beslut i överensstämmelse med Ebas beslut. Ärendet får inte hänskjutas till efter det att tvåmånaders- perioden har löpt ut eller efter det att ett beslut har fattats. När det gäller blandade finansiella holdingföretag som ingår i ett konglomerat krävs samtycke av den samordnare som utsetts i enlighet med och rådets direktiv /87/EG av om extra tillsyn över kreditinstitut, försäkringsföretag och värde- pappersföretag i ett finansiellt konglomerat och om ändring av rådets direktiv /239/EEG, 79/267/EEG, 92/49/EEG, 92/96/EEG, 93/6/EEG och 93/22/EEG samt och rådets direktiv /78/EG och 2000/12/EG (konglomeratdirektivet), om denna är någon annan än den samordnande tillsynsmyndighet eller den behöriga myndigheten i det land där det blandade finansiella holdingföretaget är etablerat (artikel 21a.9 i kapitaltäckningsdirektivet). I sådana fall när samtycke krävs av samord- naren för tillsynen av konglomeratet ska eventuella tvister lösas av eller Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa). Varje beslut som fattas i enlighet med denna förfarande ska inte påverka Prop. 2020/21:36 skyldigheterna enligt konglomeratdirektivet. Bestämmelser om samordningsskyldighet finns i tillsynslagen (6 kap. 3 §). Det bör införas en särskild lagreglering för sam- ordningen av beslut avseende godkännande och undantag från god- kännande, eftersom det för den nu aktuella prövningen ska gälla specifika tidsfrister och en ny ordning där tvister utöver till även ska kunna hänskjutas till Eiopa. Av kapitaltäckningsdirektivet framgår inte de närmare formerna för hur samtycke från samordnaren för tillsynen av ett konglomerat ska hämtas in, för det fall ett sådant samtycke krävs. Det är dock, enligt regeringens bedömning, lämpligt att inte heller i dessa fall får hänskjuta ett ärende till eller Eiopa efter det att har löpt ut eller ett beslut har fattats. De formkrav som ska gälla enligt direktivet i fråga om besluten följer redan av förvaltningslagen (2017:900), som innebär att beslut ska inne- hålla en klargörande motivering (32 §). I denna del är reglerna i direktivet således tillgodosedda i gällande svensk rätt. 8Krav på intermediära moderföretag inom Regeringens förslag: En grupp ska etablera ett intermediärt moder- företag inom EES, om – moderföretaget i gruppen är etablerat i ett land utanför EES, – det i gruppen finns minst två institut inom EES, varav åtminstone ett i , och – det totala värdet på gruppens tillgångar inom EES uppgår till mot- Med det totala värdet på gruppens tillgångar inom EES ska avses – institutens tillgångar enligt en konsoliderad balansräkning eller, om en sådan inte finns, de individuella balansräkningarna, och – filialernas tillgångar. Ett intermediärt moderföretag ska vara ett inom EES – godkänt finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holding- – auktoriserat kreditinstitut eller, om det inom gruppen inte finns ett sådant institut, ett auktoriserat värdepappersföretag som omfattas av regelverket om krishantering. En grupp ska få ha ytterligare ett intermediärt moderföretag inom EES, om förutsättningarna i artikel 21b.2 i kapitaltäckningsdirektivet är upp- Ett sådant intermediärt moderföretag ska få vara ett värde- Regeringens bedömning: Svensk rätt uppfyller redan kapital- täckningsdirektivets krav på att behöriga myndigheter ska säkerställa att kravet på intermediära moderföretag inom EES uppfylls och att Europeiska bankmyndigheten underrättas om grupper från länder utanför EES. Utredningens förslag och bedömning överensstämmer i sak med regeringens förslag och bedömning. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget och bedömningen eller har inget att invända mot dem. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Enligt nya regler som har införts i kapitaltäckningsdirektivet ska det införas krav på intermediära moderföretag inom EU för grupper i tredjeland. Kravet innebär att två eller fler institut som är etablerade i EU med samma moderföretag i ett tredjeland ska etablera ett enda intermediärt moderföretag i (artikel 21b.1). Den behöriga myndigheten får tillåta att institut har två intermediära moderföretag om det är oförenligt med ett obligatoriskt krav om åtskillnad av verksamheter i det tredjeland där det yttersta moderföretaget har sitt huvudkontor, eller om det skulle vara mer effektivt från ett resolutionsperspektiv med två intermediära moderföretag (artikel 21b.2). Kravet på att etablera ett intermediärt moderföretag gäller bara de grupper från tredjeland med omfattande verksamhet i EU, dvs. där det totala värdet av gruppen tillgångar i EU är eller högre (artikel 21b.4). Det totala värdet av tillgångarna ska beräknas som värdet av de totala tillgångarna hos varje institut i EU enligt konsoliderad eller individuell balansräkning, om institutets balansräkning inte är konsoli- derad, plus värdet av de totala tillgångarna hos varje filial som är auktori- serad inom EU (artikel 21b.5). Ett intermediärt moderföretag ska som huvudregel vara ett kreditinstitut eller ett finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag som har beviljats godkännande. Om inget av de institut som är etablerade i EU är kreditinstitut eller om ett andra intermediärt moderföretag måste etableras, får de intermediära moderföretagen vara ett värdepappersföretag som är auktoriserat enligt och rådets direktiv /65/EU av om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv /92/EG och av direktiv /61/EU, i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2016/1034 och som omfattas av krishanteringsdirektivet (artikel 21b.3 i kapitaltäck- ningsdirektivet). De behöriga myndigheterna ska underrätta om viss information när det gäller grupper från tredjeland och säkerställa att kravet på intermediära moderföretag inom EU uppfylls (artikel 21b.6 och 21b.7). För att genomföra de nya reglerna i kapitaltäckningsdirektivet, bör det i svensk rätt införas ett krav på ett intermediärt moderföretag inom EES. De företag som är skyldiga att lämna de upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som begär räknas upp i tillsynslagen (6 kap. 1 §). Om ett institut, som är etablerat i men ingår i en grupp från tredjeland, inte uppfyller kraven i tillsynslagen kan förelägga institutet att vidta åtgärder för att komma till rätta med situationen (8 kap. 1 §). Före- läggandet får förenas med vite (8 kap. 3 §). möjlighet att ingripa med stöd av bestämmelserna om ingripande i de lagar Prop. 2020/21:36 som reglerar institutens verksamhet (8 kap. 1 §). därmed kapitaltäckningsdirektivets krav på att ska ha möjlighet att säkerställa att varje institut under deras jurisdiktion som är del av en grupp från tredjeland uppfyller kraven. Vidare uppfyller svensk rätt kravet i fråga om den information som den behöriga myndigheten ska ge in till , eftersom ska underrätta i den utsträckning som följer av kapitaltäck- ningsdirektivet (7 § förordningen [2014:993] om särskild tillsyn och kapitalbuffertar). 9 Tillämpningen av kraven på gruppnivå Regeringens förslag: För varje konsoliderad situation ska det finnas ett ansvarigt företag. Med ansvarigt företag ska avses 1.ett moderinstitut inom EES, 2.ett finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag som har godkänts, –är ett dotterföretag till ett finansiellt moderholdingföretag inom EES eller blandat finansiellt moderholdingföretag inom EES och som har medgetts undantag från kravet på godkännande, och –är dotterföretag och ett kreditinstitut och som ansvarar för att säker- ställa att kraven på soliditet och riskhantering uppfylls, och 4.ett institut, ett finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag som tillfälligt ansvarar för att säkerställa att kraven på soliditet och riskhantering uppfylls. Ett moder- eller dotterföretag som står under tillsyn ska införa styr- former, processer och rutiner om riskhantering och genomlysning i sina dotterföretag som inte omfattas av kapitaltäckningsdirektivet. Sådana dotterföretag ska uppfylla kraven på individuell nivå. En ansökan om att dotterföretag ska undantas från det kravet ska ges in till det ansvariga institutet. Regeringens bedömning: Den nya möjligheten i kapitaltäcknings- direktivet att på gruppnivå undanta vissa dotterföretag från bestäm- melser om ersättningspolicy, rörlig ersättning och ersättningskommitté bör inte utnyttjas. Utredningens förslag och bedömning överensstämmer i sak med regeringens förslag och bedömning. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget och bedömningen eller har inget att invända mot dem. anser att möjligheten att på gruppnivå undanta dotterföretag som redan omfattas av särskilda krav när det gäller ersättningar bör utnyttjas. Skälen för regeringens förslag och bedömning Enligt kapitaltäckningsdirektivet ska kraven på interna processer för institutens kapitalutvärdering tillämpas på gruppnivå (artikel 108.2 och 108.4). I den konsoliderade situationen ska det pekas ut ett institut som ska ansvara för att kraven uppfylls (ansvarigt institut). Om institutet därför kontrolleras av ett finansiellt moderholdingföretag eller blandat finansiellt moderholdingföretag ska institutet uppfylla kraven på gruppnivå utifrån holdingföretagets konsoliderade situation (artikel 108.3). Enligt nya regler som har införts i direktivet utvidgas uttrycken ”institut”, ”moderinstitut i en medlemsstat”, ”moderinstitut inom EU” och ”moderföretag” till att också innefatta finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag som har fått godkännande, utsedda institut som kontrolleras av finansiella moderholdingföretag eller blandade finansiella moderholdingföretag inom EU, där det berörda moderföretaget inte är föremål för godkännande, samt finansiella holdingföretag, blandade finansiella holdingföretag eller institut som tillfälligt som tillfälligt ansvarar för att säkerställa att kraven på soliditet och riskhantering upp- fylls (artikel 3.3). I och med utvidgningen av begreppen kan vissa holding- företag bli direkt ansvariga för att kraven på soliditet och riskhantering på grupp- och undergruppsnivå (artikel 3.3 och utmönstrandet av artikel 108.3). Bestämmelser om ansvarigt institut finns i svensk rätt i tillsynslagen (3 kap. 1 §). För att genomföra direktivets nya regler på att också vissa holding- företag ska kunna vara ansvariga för kraven på grupp- och undergrupps- nivå uppfylls behöver bestämmelserna i svensk rätt justeras i motsvarande utsträckning. Krav på moder- och dotterföretag Enligt kapitaltäckningsdirektivet ska institut uppfylla kraven på styrform- er, processer och rutiner i direktivet på individuell nivå (artikel 109.1). Moder- och dotterföretag som omfattas av direktivet se till att kraven upp- fylls på grupp- och undergruppsnivå, särskilt i dotterföretag som inte om- fattas av direktivet (artikel 109.2). Dotterföretag som inte omfattas av direktivet får undantas från kraven, om institut som kontrolleras av finan- siella moderholdingföretag eller blandade finansiella moderholdingföretag inom EU kan påvisa för behöriga myndigheter att tillämpningen av kraven strider mot lag i ett tredjeland där dotterbolaget verkar (artikel 109.3). Enligt nya regler som har införts i direktivet utökas skyldigheten för moder- och dotterföretag som omfattas av direktivet att införa styrformer, processer och rutiner i dotterföretag som inte omfattas av direktivet, till att också omfatta dotterföretag som är etablerade i finansiella offshore-center (artiklarna 92.1 och 109.2). Dotterföretag som inte omfattas av direktivet ska uppfylla kraven på individuell nivå (artikel 109.2). Dotterföretag som inte omfattas av direktivet får bara undantas från kraven om moderinstitut inom EU kan påvisa för behöriga myndigheter att tillämpningen av kraven strider mot lag i det tredjeland där dotter- bolaget verkar (artikel 109.3). Enligt nya regler som har införts i direktivet kan medlemsstaterna välja Prop. 2020/21:36 att inte tillämpa kraven i fråga om ersättningspolicy, ersättningens rörliga delar och ersättningskommitté på vissa dotterföretag som inte omfattas av direktivets krav på individuell nivå (artikel 109.4–109.6). Möjligheten grundar sig på att dotterföretag som inte omfattas av direktivets krav på individuell nivå kan omfattas av andra motsvarande krav enligt specifika rättsakter (skäl 10 i direktivet). Bestämmelser om krav om styrformer, processer och rutiner på moder- och dotterföretag finns i svensk rätt i tillsynslagen (3 kap. 4 §). Till skillnad från anser regeringen att möj- ligheten att undanta dotterföretag som inte omfattas av kapitaltäcknings- direktivet från vissa av bestämmelserna om ersättningspolicy, ersätt- ningens rörliga delar och ersättningskommitté inte bör utnyttjas. Regel- verket bör skapa så likartade förutsättningar som möjligt för dem som ska tillämpa det. För undantag som endast gäller vissa företag bör det finnas ett konkret behov utifrån de nationella förhållandena, som motiverar en särreglering för vissa aktörer. Regeringen anser att det inte har framkommit att det finns vare sig ett sådant behov eller tillräckliga skäl för att frångå den nuvarande regleringen. För att i övrigt genomföra direk- tivets nya regler om moder- och dotterföretag bör svensk rätt justeras i motsvarande utsträckning. Regeringens bedömning: Svensk rätt uppfyller redan kapitaltäck- ningsdirektivets krav på hur översyns- och utvärderingsprocessen ska utformas. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna tillstyrker bedöm- ningen eller har inget att invända mot den. anser att det är viktigt att tillämpningen de nya reglerna om skräddarsydda metoder för institut med liknande riskprofiler sker med beaktande av att det särskilda kapitalbaskravet ska vara institutsspecifikt. Skälen för regeringens bedömning: Kapitaltäckningsdirektivet inne- håller regler om översyns- och utvärderingsprocess, dvs. anvisningar för de behöriga myndigheterna i deras tillsynsverksamhet (artiklarna 97–101). Enligt nya regler som har införts i direktivet har översyns- och utvärde- ringsprocessen fått ett nytt innehåll i fråga om systemrisker, ränterisker och underrättelser till vid misstanke om penningtvätt och finansiering av terrorism, klargöranden i fråga om utrymmet att skräddarsy metoder för institut med liknande riskprofiler och proportionalitet (artiklarna 97–99). I svensk rätt gäller att ska följa översyns- och utvärderingsprocessen i dess helhet (9 § förordningen [2014:993] om sär- 2020/21:36 skild tillsyn och kapitalbuffertar). Svensk rätt uppfyller därför redan direk- tivets krav i dessa delar. anser att det är viktigt att tillämpningen av de nya reglerna om skräddarsydda metoder för institut med liknande risk- profiler sker med beaktande av att det särskilda kapitalbaskravet ska vara institutsspecifikt. Regeringen konstaterar att översyns- och utvärderings- processen regleras i föreskrifter på lägre nivå än lag. I avsnitt 11.2.2 före- slås att det särskilda kapitalbaskravet ska vara institutsspecifikt. Regeringens förslag: ska utöva tillsyn över att de gruppbaserade kraven är uppfyllda, om moderföretaget är ett kreditinstitut, moderföretaget är ett värdepappersbolag och inget av dess dotter- företag är ett kreditinstitut, ett utländskt värdepappersföretag inom EES är moderföretag till ett kreditinstitut och det i den konsoliderade situationen inte finns något motsvarande utländskt företag inom EES med en större total balans- ett finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag inom EES är moderföretag till ett institut, ett finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag inom EES är moderföretag till två eller flera institut, och ett av instituten är ett kreditinstitut och det i den konsoliderade situationen inte finns något motsvarande utländskt företag inom ett av instituten är ett kreditinstitut och det i den konsoliderade situationen inte finns något motsvarande utländskt företag inom EES med en större balansomslutning, eller ett av instituten är ett värdepappersbolag och det i den konsoliderade situationen inte finns något motsvarande utländskt företag inom EES med en större balans- kreditinstitut eller motsvarande utländskt företag inom EES, eller konsolidering krävs enligt tillsynsförordningen och ett kreditinstitut har den största balansomslutningen av motsvarande företag inom EES, eller ett värdepappersbolag har den största balansomslutningen av mot- svarande företag inom EES och det inte finns något kreditinstitut eller motsvarande utländskt företag inom EES. Punkterna 3, 5 b och c och 6 ska dock inte gälla inte om en annan behörig myndighet utövar tillsyn på individuell nivå över minst två utländska företag i den konsoliderade situation och summan av de totala balansomslutningarna för dessa är högre än för det svenska företaget. Även om en annan behörig myndighet ska utöva tillsyn över att de gruppbaserade kraven uppfylls enligt artikel 111.1 tredje stycket, 111.3 b eller c eller 111.4 i kapitaltäckningsdirektivet, ska Finans- inspektionen utöva sådan tillsyn om inspektionen på individuell nivå ska utöva tillsyn över minst två kreditinstitut respektive värdepappers- bolag i den konsoliderade situationen och summan av de totala balans- omslutningarna för dessa är högre än de för motsvarande utländska företag inom ett och samma land inom EES. De gemensamma besluten om särskilda kapitalbas- och likviditets- krav ska omfatta underrättelser om skillnaden mellan de lämpliga kapitalbasnivåerna och kapitalbaskraven och det gemensamma beslutet om särskilda likviditetskrav ska fattas . Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag Enligt kapitaltäckningsdirektivet ska det finnas en behörig myndighet som ansvarar för samordningen av den gruppbaserade tillsynen, den s.k. sam- ordnande tillsynsmyndigheten (artikel. Förutsättningarna för vilken behörig myndighet som är samordnande myndighet i gränsöverskridande fall följer av direktivet (artikel 111.1–111.5). Om ett moderföretag är ett moderinstitut ska tillsynen utövas av den behöriga myndighet som beviljat moderföretaget auktorisation (artikel 111.1). Om ett moderföretag till ett institut är ett finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holding- företag ska tillsynen utövas av den behöriga myndighet som beviljat institutet auktorisation (artikel 111.2). Om det finns flera institut i den konsoliderade situationen som har samma finansiella moderholding- företag eller blandade finansiella moderholdingföretag ska tillsynen utövas av den myndighet där holdingföretaget etablerades (artikel 111.3 första stycket). Om instituten har fler än ett finansiellt holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag ska tillsynen utövas av den behöriga myndigheten som utöver tillsyn över det största kreditinstitutet (artikel 111.3andra stycket). Om det finns fler än ett institut i en konsoliderad situation inom EU som har samma finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag men inget av instituten har beviljats auktorisation i samma land som holdingföretaget är etablerat ska tillsynen utövas av den behöriga myndigheten som har beviljat det största institutet auktorisation (artikel 111.4). De behöriga myndigheterna får komma överens om att en annan behörig myndighet än den samordnande tillsynsmyndigheten ska ansvara för till- synen på gruppnivå om det skulle vara olämpligt med hänsyn till behovet av att säkerställa kontinuitet i tillsynen på gruppnivå (artikel 111.5). Enligt nya regler som har införts i direktivet justeras tillsynsansvaret på gruppnivå så att det i stället knyts till den behöriga myndighet som utövar tillsynen över ett företag på individuell nivå.