prop · H703163 · 2020-05-07 00:00:00 — Den som deltar genom elektronisk uppkoppling riskerar att inte kunna delta i stämman och avge sin röst om det uppstår tekniska problem. Vidare förutsätter en digital stämma att den som deltar på distans har tillräckliga tekniska förutsättningar, som tillfredsställande internetuppkoppling och uppdaterad hård- och mjukvara i sin dator eller smartphone. Vid deltagande på distans från en lokal som inte bolaget eller föreningen tillhandahåller kan det dessutom vara svårt att kontrollera att inte också utomstående tar del av förhandlingarna vid stämman. För att deltagande på distans ska vara möjligt i dessa fall kan det därför krävas att även utomstående ges rätt att följa förhandlingarna vid stämman (se 7 kap. 6 § aktiebolagslagen och 6 kap. 8 § lagen om ekonomiska föreningar samt prop. 2004/05:85 s. 595 och 2015/16:4 s. 239 f.). Helt digitala stämmor bör tillåtas, men bara i kombination med Under den rådande situationen med spridning av det virus som orsakar covid-19 finns det starka skäl att begränsa det fysiska deltagandet vid bolags- och föreningsstämmor i så stor utsträckning som möjligt. på att stämman måste hållas på en viss ort bör därför tillfälligt slopas så att det blir möjligt att hålla helt digitala stämmor. Detta bör gälla för både aktiebolag och ekonomiska föreningar, däribland bostadsrättsföreningar och kooperativa hyresrättsföreningar. Regleringen bör utformas på motsvarande sätt som de regler som redan gäller enligt lagen om tillfälliga undantag för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor. Det innebär att beslutet om att stämman ska hållas digitalt ska fattas av styrelsen. För att säkerställa aktieägarnas respektive medlemmarnas rätt att delta i beslutsfattandet bör det vara möjligt för dem att före stämman utöva sin rösträtt per post. kan även de som inte vill eller kan delta genom elektronisk uppkoppling avge sina röster. Förening påpekar kan det innebära ökad administration för företagen att i samband med en digital stämma också behöva erbjuda aktieägarna eller medlemmarna en möjlighet till poströstning. Det måste dock beaktas att förslaget att det ska bli möjligt att hålla stämma digitalt tas fram genom ett mycket snabbt lagstiftningsarbete, kort före många av de stämmor där denna möjlighet kan komma att användas. Förslaget innebär dessutom att företagets styrelse får möjlighet att besluta om digital stämma mot aktie- ägarnas eller medlemmarnas vilja och i strid med bolagsordning respektive Det finns därför starka skäl för att möjliggöra för alla som inte har möjlighet att delta i stämman genom elektronisk uppkoppling att göra det Poströstningen bör genomföras enligt gällande regler i aktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar. Om aktieägarna eller medlemmarna är överens om det, kan bolaget respektive föreningen låta bli att anordna poströstning och genomföra stämman enbart genom elektronisk uppkopp- På så sätt kan onödig administration undvikas i sådana, företrädesvis mindre, bolag och föreningar där det inte finns något behov av att erbjuda aktieägarna eller medlemmarna en möjlighet till poströstning. Om den digitala stämman inte kan genomföras på ett sådant sätt att utom- stående inte får insyn i stämmoförhandlingarna, krävs det att ett beslut fattas om att öppna stämman även för andra än aktieägarna eller medlemmarna. I den rådande situationen bör ett sådant beslut kunna fattas av styrelsen. Bolags- och föreningsstämmor med Regeringens förslag: Det ska införas en tillfällig möjlighet för styrel- sen i ett aktiebolag att inför en viss bolagsstämma besluta att stämman ska genomföras utan fysiskt sammanträde och att aktieägarna i stället får utöva sin rösträtt enbart genom poströstning. Om styrelsen har beslutat att bolagsstämman ska genomföras med enbart poströstning, ska aktieägarna kunna ta tillvara även sina övriga rättigheter per post. Aktieägarna ska bl.a. ges möjlighet att ta ställning till om något eller några av ärendena på dagordningen ska bordläggas och behandlas , som aktieägarna ska ha rätt att närvara vid. Ett ärende ska bordläggas om stämman beslutar om det eller om ägare till minst en tiondel av samtliga aktier i bolaget begär det. Motsvarande tillfälliga regler ska införas för ekonomiska föreningar, inklusive bostadsrättsföreningar och kooperativa hyresrättsföreningar. Förslagen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Synpunkter på förslagen: De flesta av de myndigheter och organisationer som yttrar sig tillstyrker förslagen eller har inga invändningar mot dem. De flesta framhåller vikten av att förslagen genomförs . Bland de som inte avstyrker något av förslagen finns Bolags- verket, Företagarna, och . Flera av de som yttrar sig, däribland , , Svensk Kooperation, , , och , avstyrker förslaget att aktieägarna respektive medlemmarna ska ges möjlighet att ta ställning till om något eller några av ärendena på dagordningen ska bordläggas och behandlas vid en fortsatt stämma, som aktieägarna eller medlemmarna ska ha rätt att närvara vid. Skälen för regeringens förslag Det är inte alltid möjligt att hålla stämman digitalt Ett viktigt steg för att minska behovet av att hålla bolags- och föreningsstämmor med fysiska sammankomster är att möjliggöra att stämmorna kan hållas genom elektronisk uppkoppling med deltagarna. Det föreslås därför i avsnitt 5 att det ska införas en möjlighet att hålla stämmorna digitalt i kombination med en möjlighet till poströstning för de aktieägare eller medlemmar som inte kan eller vill använda sig av elektronisk uppkoppling. För många bolag och föreningar kan en sådan lösning antas vara den mest ändamålsenliga för att kunna genomföra stämman utan risk för smittspridning och med möjlighet för aktieägarna eller medlemmarna att utöva sina rättigheter. Vissa bolag och föreningar, exempelvis sådana som har ett mycket stort antal aktieägare eller medlemmar, eller som har begränsade resurser, kan dock ha svårt att arrangera en digital stämma. Det är inte heller realistiskt att tro att de tekniska lösningar som krävs kommer att finnas tillgängliga för samtliga bolag och föreningar som kan ha behov av att genomföra stämman utan fysiskt deltagande. Det bör bli möjligt att hålla en stämma med enbart poströstning Enligt aktiebolagslagen förutsätter poströstning att bolaget har tagit in en särskild bestämmelse i bolagsordningen om att aktieägarna alltid får utöva sin rösträtt genom att poströsta eller att styrelsen anförtros att inför varje bolagsstämma ta ställning till om den möjligheten ska erbjudas aktieägarna (se 7 kap. 4 a § aktiebolagslagen). Om poströstning är tillåtet enligt bolagsordningen, står det aktieägaren fritt att välja om han eller hon vill använda denna möjlighet för att utöva sin rösträtt. Aktieägaren kan i stället välja att delta personligen eller genom ombud vid stämman. Motsvarande gäller för ekonomiska föreningar. I praktiken har mycket få bolag och föreningar tagit in bestämmelser som möjliggör poströstning i sina bolagsordningar eller stadgar. Av den anledningen infördes lagen om tillfälliga undantag för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor. Lagen möjliggör bl.a. poströstning även om det inte anges i bolagsordningen eller stadgarna, se 3 och 5 §§. Som konstateras ovan (se avsnitt 4) innebär de nya reglerna emellertid inte någon garanti för att stämman verkligen kan genomföras utan fysiskt deltagande och det kan i vissa fall krävas stora ansträngningar av bolag och föreningar för att dels hålla nere det fysiska deltagandet, dels minimera risken för smittspridning om ett stort antal deltagare trots allt skulle välja att närvara personligen. Även om det nu införs en möjlighet att hålla bolags- och föreningsstämmor genom elektronisk uppkoppling kommer den möjligheten i praktiken inte att vara tillräcklig för att möta behoven hos samtliga de bolag och föreningar vars årsstämmor måste hållas . Möjligheten att hålla en stämma digitalt behöver därför enligt regeringens mening kompletteras med en möjlighet för styrelsen i ett aktiebolag eller en ekonomisk förening att inför en viss bolags- eller föreningsstämma besluta att stämman ska genomföras utan fysiskt sammanträde och att aktieägarna respektive medlemmarna i stället får utöva sin rösträtt enbart genom poströstning. Aktieägarna och medlemmarna ska ha möjlighet att ta tillvara sina rättigheter Att inskränka aktieägarnas och medlemmarnas rätt att närvara vid stämman är ett stort ingrepp i grundläggande associationsrättsliga principer. Det är en åtgärd som inte hade varit tänkbar under normala omständigheter och som bara kan vidtas om det kan säkerställas att aktieägarna respektive medlemmarna har tillräckligt goda möjligheter att ta tillvara sina rättigheter även utan rätten att närvara vid stämman. Stämman är bolagets respektive föreningens högsta beslutande organ och beslutar bl.a. i viktiga frågor om företagets organisation. Exempelvis är det stämman som beslutar om att tillsätta eller avsätta styrelseledamöter, om ändringar i bolagsordning och stadgar, om fastställande av resultat- och balansräkningar och om dispositioner med anledning av uppkommen vinst eller förlust. Stämman är en sammankomst där aktieägarna eller medlemmarna kan utöva sin rätt att besluta i företagets angelägenheter och diskutera ärenden med styrelsen och företagsledningen. Aktieägarna och medlemmarna har under normala omständigheter en närmast ovillkorlig rätt att närvara personligen, att yttra sig och att rösta. De har också rätt att utöva sin rätt vid stämman genom ombud och att ha biträde med sig. Varje aktieägare eller medlem har också rätt att vid stämman begära viktiga upplysningar från styrelsen eller den verkställande direktören. Utgångspunkten är att de ärenden som ska behandlas på stämman ska finnas tydligt angivna i kallelsen till stämman. I annat fall får stämman 2019/20:163 normalt sett inte besluta i ärendet (se 7 kap. 24 och 26 §§ aktiebolagslagen samt 6 kap. 22 och 25 §§ lagen om ekonomiska föreningar). ett flertal frågor som aktieägarna eller medlemmarna har rätt att få behand- lade vid stämman även om de inte har tagits upp i förväg. Det rör sig om åtgärder till skydd för en minoritet av ägarna eller medlemmarna, där det är tillräckligt att ägare till en tiondel av aktierna i bolaget respektive en tiondel av de röstberättigade i föreningen ställer sig bakom förslaget. Exempel på sådana ärenden är förslag om att en minoritets- eller med- revisor ska utses (9 kap. 9 § aktiebolagslagen respektive 8 kap. 9 § lagen om ekonomiska föreningar) eller att granskning genom en särskild granskare ska genomföras (10 kap. 21 och 22 §§ aktiebolagslagen respek- tive 9 kap. 1 och 2 §§ lagen om ekonomiska föreningar). Om aktieägarna eller medlemmarna endast ges möjlighet att delta i stämman genom poströstning, kommer dessa rättigheter inte att kunna utövas direkt vid stämman. För att även andra aktieägare eller medlemmar än den eller de som har lagt fram ett förslag ska ha möjlighet att ta ställning till förslaget behöver ärendet därför tas upp redan i kallelsen till stämman och i det poströstningsformulär som ska tillhandahållas inför stämman. Detta bör framgå av lagtexten. Aktieägare eller medlemmar som vill få ett förslag om t.ex. minoritets- eller medrevisor eller särskild granskning behandlat på stämman, behöver alltså begära det skriftligen hos styrelsen i sådan tid att ärendet kan tas upp i kallelsen till stämman (jfr 7 kap. 16 § aktiebolagslagen och 6 kap. 15 § lagen om ekonomiska föreningar). kan i detta sammanhang framhållas att en minoritet av aktieägarna eller medlemmarna fortfarande har rätt att begära att en extra stämma samman- kallas för att behandla ett angivet ärende (se 7 kap. 13 § aktiebolagslagen och 6 kap. 12 § lagen om ekonomiska föreningar). Ett särskilt problem som uppstår om stämman hålls helt utan fysisk när- varo och med enbart poströstning gäller aktieägarnas och medlemmarnas möjlighet att få ärenden uppskjutna till en fortsatt stämma (se 7 kap. 14 § aktiebolagslagen och 6 kap. 13 § lagen om ekonomiska föreningar). ligheten att skjuta upp vissa centrala beslut, om fastställelse av resultat- och balansräkningar, om resultatdispositioner och om ansvarsfrihet för styrelseledamöterna och den verkställande direktören, utgör ett tvingande skydd för minoriteten. Det motiveras av att förhållandena bakom den framlagda årsredovisningen kan vara komplicerade och kräva en närmare undersökning än vad som varit möjligt (jfr prop. 1975:103 s. 396). Till detta kommer att det blir omöjligt för aktieägarna respektive med- lemmarna att yttra sig och argumentera i olika frågor samt att ta del av andra stämmodeltagares synpunkter, om stämman hålls med enbart post- Stämmans funktion som mötes- och diskussionsforum urholkas därmed om den arrangeras på ett sådant sätt. Detta talar starkt för att det bör finnas en möjlighet för en minoritet av aktieägare eller medlemmar att få ärenden av alla slag uppskjutna till en fortsatt stämma där det går att delta i stämman på andra sätt än enbart genom poströstning. Flera av de organisationer som yttrar sig över förslagen, däribland , och Svensk Kooperation, avstyrker att aktieägarna eller medlemmarna ges en sådan möjlighet. fall, menar de, finns det inte någon anledning att ge en minoritet möjlighet att skjuta upp beslut även i andra frågor än de som omfattas av minoritets- skyddet enligt aktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar, dvs. fastställelse av balans- och resultaträkningar, resultatdispositioner och ansvarsfrihet. Som regeringen konstaterar i avsnitt 5 tas förslagen i denna proposition fram genom ett mycket snabbt lagstiftningsarbete. Möjligheten att hålla en stämma med enbart poströstning föreslås träda i kraft kort före många av de stämmor där denna möjlighet kan komma att användas. Förslaget innebär en långtgående förändring av förhållandet mellan företagens styrelse och deras ägare respektive medlemmar, där det blir möjligt för styrelsen att besluta att aktieägarna eller medlemmarna inte ska ha rätt att närvara vid stämman. Ett sådant beslut kan, på motsvarande sätt som ett beslut att hålla stämman digitalt, tas mot aktieägarnas eller medlemmarnas vilja och i strid med bolagsordning respektive stadgar. Även om förslaget ska gälla , förutsätter det enligt regeringens mening att ett kompletterande minoritetsskydd införs. Om en begäran om fortsatt stämma, som och föreslår, skulle behöva ges in till styrelsen i så god tid att ärendet kan tas upp i kallelsen, skulle det bli avsevärt svårare för aktieägarna eller medlemmarna att veta om det finns ett behov av att begära att en fråga bordläggs. För att möjligheten att begära en fortsatt stämma ska kunna utövas i praktiken bör aktieägarna och medlemmarna därför i poströstningsformuläret ges möjlighet att ta ställning till om något eller några ärenden ska skjutas upp till en fortsatt stämma. En sådan ordning innebär också att det inte finns något behov av att, som förordar, införa en särskild skyldighet för ett bolag eller en förening att vidarebefordra ett initiativ om bordläggning som framställs av en aktieägare eller medlem till övriga aktieägare respektive medlemmar. I en situation där en minoritet har använt sig av möjligheten att få beslut i ett visst ärende uppskjutet till en fortsatt stämma är det vidare svårt att se att styrelsen skulle ha något intresse av att förhala sammankallandet av den fortsatta stämman, något som befarar. Den fortsatta stämman bör inte kunna hållas med enbart poströstning, men det bör vara möjligt att hålla den som en digital stämma enligt förslaget i avsnitt 5. Det finns inte heller något hinder mot att inför den fortsatta stämman tillämpa de utökade möjligheterna till frivillig poströstning och fullmaktsinsamling som redan har införts. Även vid en fortsatt stämma som hålls med fysisk sammankomst finns det därmed goda förutsättningar att kraftigt begränsa det fysiska deltagandet. Vid den fortsatta stämman gäller reglerna i aktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar om fortsatt bolagsrespektive föreningsstämma. Det innebär att minoriteten vid den fortsatta stämman inte har rätt att få beslut i ärenden av alla slag uppskjutna till ännu en stämma samt att beslut om att fastställa balans- och resultaträkningar, om resultatdispositioner och om ansvarsfrihet inte får skjutas upp ytterligare (se 7 kap. 14 § andra stycket aktiebolagslagen och 6 kap. 13 § lagen om ekonomiska föreningar). Andra frågor som behöver regleras är hur rätten att få upplysningar från styrelseledamöter och verkställande direktör ska utövas och hur resultatet av omröstningarna vid stämman ska redovisas. I författningskommentaren beskrivs närmare hur reglerna är tänkta att fungera (se avsnitt 10). Genomförandet av en stämma med enbart poströstning Om styrelsen har beslutat att stämman ska genomföras utan fysiskt sammanträde och att aktieägarna eller medlemmarna i stället får utöva sin rösträtt enbart genom poströstning, uppkommer frågan om hur nödvändiga stämmoåtgärder ska genomföras i praktiken. Genomförandet torde i huvudsak kunna koncentreras kring att sammanställa de avgivna poströsterna för att kunna fastställa utgången av de ärenden som har behandlats samt kring att de berörda funktionärerna enas om utformningen av stämmoprotokollet. Det finns inte något hinder mot att stämman genomförs på sedvanligt sätt, med de olika moment och enligt den tågordning som normalt förekommer – med den skillnaden att inte några aktieägare eller medlemmar är fysiskt närvarande. Det finns inte heller något hinder mot att bolaget eller föreningen arrangerar stämman på ett sådant sätt att aktieägarna eller medlemmarna ges möjlighet att följa stämman i realtid via t.ex. videoöverföring eller någon form av distansuppkoppling. Ytterst blir det en fråga för styrelsen att utifrån förutsättningarna i det enskilda företaget avgöra vilka arrangemang som är lämpliga. Det ligger också på styrelsen och stämmoordföranden att överväga hur olika praktiska frågor ska hanteras, t.ex. när det gäller godkännande av dagordning, val av ordförande och upprättande av röstlängd och protokoll. I styrelsens ansvar ingår också att, inom lagens ramar, besluta hur själva poströstningen ska gå till (jfr prop. 2009/10:247 s. 55 och prop. 2019/20:143 s. 19). Det är upp till stämmoordföranden att avgöra om aktieägarens eller medlemmens inställning går att fastställa och i förekommande fall vilken mening som ska gälla om det är otydligt hur en aktieägare eller medlem har avsett att rösta. Om flera poströster skulle ges in av en röstande är det, som , och Bostadsrätterna påpekar, en rimlig utgångspunkt att det är den senast daterade poströsten som gäller, i den mån rösterna är inbördes motstridiga. Detsamma torde gälla om flera innehavare av en bostadsrätt avger motstridiga poströster i en fråga där de endast har en röst tillsammans (jfr 9 kap. 14 § 1 bostadsrättslagen [1987:667]). Utgångspunkten är att utomstående inte har rätt att närvara vid stämman. Om stämman beslutar det eller om det anges i bolagsordningen eller stadgarna, får emellertid även andra än aktieägarna respektive medlemmarna ges rätt att närvara (se 7 kap. 6 § aktiebolagslagen och 6 kap. 8 § lagen om ekonomiska föreningar). För att säkerställa att stämman kan hållas utan fysiskt deltagande behöver styrelsen därför ges rätt att besluta att inte heller utomstående ska ha rätt att närvara. Detta omfattar inte sådana funktionärer som enligt lag eller allmänna associationsrättsliga principer har rätt eller skyldighet att närvara, t.ex. revisorer, styrelseledamöter, särskild stämmoordförande, sekreterare m.fl. I vissa bolag där staten äger av aktierna har det, bl.a. med anledning av ett tillkännagivande från , angetts i bolagsordningen att riksdagsledamöter ska ha rätt att närvara vid stämman (se prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147). I sådana av staten majoritetsägda bolag får det förutsättas att styrelsen inte använder möjligheterna att hålla bolagsstämma med enbart poströstning som ett sätt Prop. 2019/20:163 att förhindra eller försvåra insyn i bolaget. Regeringens förslag: Tillfälliga möjligheter att hålla stämma utan fysiskt sammanträde ska införas även för andra företag som tillämpar reglerna för aktiebolag eller ekonomiska föreningar, däribland företag på finansmarknaden. Regeringens bedömning: Det behövs inte några särskilda regler för medlemsbanker, ideella föreningar eller samfällighetsföreningar. Förslaget och bedömningen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer i huvudsak med regeringens. I utkastet finns det inte några förslag som tar sikte på sparbanker, försäkringsföretag eller tjänstepensionsföreningar. Synpunkter på förslaget och bedömningen: De myndigheter och organisationer som yttrar sig tillstyrker förslaget och delar bedömningen eller har inga invändningar mot dem. och Svensk Försäkring förordar att även sparbanker respektive försäkringsföretag uttryckligen ska omfattas av möjligheten att hålla stämma genom elektronisk uppkoppling. ställer sig tveksamt till bedömningen när det gäller samfällighetsföreningar och efterfrågar en lagreglering liknande den som föreslås för ekonomiska föreningar. Skälen för regeringens förslag och bedömning Även andra företagsformer berörs av de tillfälliga möjligheterna Genom hänvisningar i annan lagstiftning till de regler som gäller för aktiebolag och ekonomiska föreningar kommer möjligheten att hålla en stämma genom elektronisk uppkoppling att vara tillgänglig även för ett flertal andra företagsformer, som t.ex. bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag, kreditmarknadsföreningar och försäkringsaktiebolag. Som och Svensk Försäkring föreslår bör det tydliggöras i lagen att möjligheten att hålla stämma digitalt också finns tillgänglig för sparbanker och försäkringsföretag. Detsamma gäller beträffande tjänstepensionsföreningar. Även möjligheten att hålla en stämma med enbart poströstning blir tillgänglig för ett flertal andra företagsformer som tillämpar reglerna för aktiebolag eller ekonomiska föreningar. Det gäller t.ex. bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag, kreditmarknadsföreningar och försäkringsaktiebolag. På grund av lagstiftningstekniken i vissa av lagarna på det finansiella området krävs en särskild reglering för ömsesidiga försäkringsbolag, försäkringsföreningar och tjänstepensionsföreningar. De två medlemsbanker som finns i kommer båda att ha hållit sina årsstämmor före det att förslagen kan träda i kraft. Det finns därför inte något behov av ytterligare särreglering för dem. Ideella föreningar och samfällighetsföreningar berörs inte För ideella föreningar finns det inte någon lagreglering i fråga om när en föreningsstämma ska hållas eller om hur stämman ska genomföras. Även om vissa ideella föreningar måste beakta reglerna om att offentliggöra en årsredovisning en viss senaste tidpunkt, har alltså många ideella föreningar möjlighet att skjuta upp en planerad föreningsstämma till en senare tidpunkt. För ideella föreningar finns det inte heller några lagstadgade begränsningar i fråga om t.ex. möjligheterna till poströstning eller att delta vid stämman genom ombud. och poströstning kan alltså användas av ideella föreningar som vill minska antalet personligen närvarande på föreningsstämman, om det inte strider mot föreningens stadgar. För många ideella föreningar finns det också möjlighet att hålla stämma i pappersform, utan ett fysiskt möte, eller att hålla stämman helt digitalt eller i form av en s.k. hybridstämma. Vidare bör eventuella begränsningar i stadgarna tolkas i ljuset av bl.a. vad avsikten med stadgebestämmelsen är, föreningens praxis och de rådande omständigheterna. Exempelvis är det inte självklart att en stadgebestämmelse som anger att stämman ska hållas på en viss ort utesluter att stämman hålls digitalt. På motsvarande sätt är det inte givet att en bestämmelse i stadgarna om att stämman ska hållas en viss senaste tidpunkt hindrar styrelsen från att i den uppkomna situationen skjuta upp stämman till en senare tidpunkt.