prop · H8036 · 2020-09-15 00:00:00 — (1) och rådets förordning (EU) 2016/1624 av om en europeisk gräns- och kustbevakning och om ändring av och rådets förordning (EU) 2016/399 och upphävande av och rådets förordning (EG) nr 863/2007, rådets förordning (EG) nr 2007/2004 och rådets beslut /267/EG (EUT L 251, , s. 1). L 312/20 Europeiska unionens officiella tidning bestämmelser om biometriska uppgifter, bestämmelser om överensstämmelse och prioriteringsordningen för registreringar, länkar mellan registreringar och utbyte av tilläggsinformation. Kommissionen bör därför tilldelas genomförandebefogenheter avseende dessa aspekter. Tekniska bestämmelser om sökning i registreringar bör ta hänsyn till att de nationella tillämpningarna ska fungera smidigt. (52)För att säkerställa enhetliga villkor för genomförandet av denna förordning, bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter. Dessa befogenheter bör utövas i enlighet med och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (1). Förfarandet för antagande av genomförandeakter bör vara detsamma för den här förordningen som för förordning (EU) 2018/1862. (53)För att säkerställa öppenhet bör eu-LISA efter inledandet av SIS-verksamheten enligt denna förordning utarbeta en rapport om hur det centrala SIS och kommunikationsinfrastrukturen fungerar tekniskt, inklusive säkerheten i dessa, och om det bilaterala och multilaterala utbytet av tilläggsinformation. Kommissionen bör lägga fram en övergripande utvärdering . (54)I syfte att säkerställa att SIS fungerar smidigt bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF- fördraget delegeras till kommissionen med avseende på fastställande av under vilka omständigheter fotografier och ansiktsbilder får användas för identifiering av personer i andra sammanhang än vid reguljära gränsöver gångsställen. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av om bättre lagstiftning (2). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller och rådet alla handlingar som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. (55)Eftersom målen för denna förordning, nämligen att inrätta och reglera ett informationssystem inom unionen och utbytet av relaterad tilläggsinformation inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av deras natur, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiari tetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (). I enlighet med proportionalitets principen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (56) Denna förordning är förenlig med de grundläggande rättigheter och de principer som erkänns särskilt i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Denna förordning respekterar i synnerhet fullt ut skyddet av personuppgifter i enlighet med artikel 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som den syftar till att säkerställa en trygg miljö för alla personer som vistas på unionens territorium och skydd för irreguljära migranter från exploatering och människohandel. I fall som rör barn bör i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. (57)De beräknade kostnaderna för uppgraderingen av de nationella systemen och införandet av de nya funktioner som planeras i denna förordning är lägre än det återstående beloppet i budgetposten för smarta gränser i och rådets förordning (EU) nr 515/2014 (3). Därför bör de medel som i enlighet med förordning (EU) nr 515/2014 anslagits för utveckling av it-system till stöd för hanteringen av migrationsströmmar över de yttre gränserna tilldelas medlemsstaterna och eu-LISA. De finansiella kostnaderna för uppgraderingen av SIS och genomförandet av den här förordningen bör övervakas. Om de uppskattade kostnaderna blir högre bör unionsmedel ställas till förfogande som stöd till medlemsstaterna i överensstämmelse med den tillämpliga fleråriga budgetramen. (58)I enlighet med artiklarna 1 och 2 i protokoll nr 22 om ställning, fogat till och EUF- fördraget, deltar inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på . Eftersom denna förordning är en utveckling av ska , i enlighet med artikel 4 i det protokollet, efter det att rådet har beslutat om denna förordning, besluta huruvida landet ska genomföra den i sin nationella rätt. (1) och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13). (2) EUT L 123, , s. 1. (3) och rådets förordning (EU) nr 515/2014 av om inrättande, som en del av fonden för inre säkerhet, av ett instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och visering och om upphävande av beslut nr 574/2007/EG (EUT L 150, 20.5.2014, s. 143). Europeiska unionens officiella tidning L 312/21 (59)Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i i vilka inte deltar i enlighet med rådets beslut /365/EG (1). deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på . (60) Denna förordning utgör en utveckling av de bestämmelser i i vilka inte deltar i enlighet med rådets beslut /192/EG (2). deltar därför inte i antagandet av denna förordning, som inte är bindande för eller tillämplig på . (61)När det gäller och utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionens råd och och om dessa staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av (3), en utveckling av de bestämmelser i som omfattas av det område som avses i artikel 1.G i rådets beslut /437/EG (4). (62)När det gäller utgör denna förordning, i enlighet med avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av (5), en utveckling av de bestämmelser i gelverket som omfattas av det område som avses i artikel 1.G i beslut /437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut /146/EG (6). (63)När det gäller utgör denna förordning, i enlighet med protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, och Furstendömet om Furstendömet anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av (7), en utveckling av de bestämmelser i som omfattas av det område som avses i artikel 1.G i beslut /437/EG jämförd med artikel 3 i rådets beslut /350/EU (8). (64)När det gäller och utgör denna förordning en akt som utvecklar eller som på annat sätt har samband med detta i den mening som avses i artikel 4.2 anslutningsakt och bör läsas jämförd med rådets beslut /365/EU (9) och (EU) 2018/934 (10). (65)När det gäller utgör denna förordning en akt som utvecklar eller som på annat sätt har samband med detta i den mening som avses i artikel 4.2 anslutningsakt och bör läsas jämförd med rådets beslut (EU) 2017/733 (11). (66)När det gäller utgör denna förordning en akt som utvecklar eller som på annat sätt har samband med detta i den mening som avses i artikel 3.2 anslutningsakt. (67)Genom den här förordningen införs en rad förbättringar av SIS som kommer att öka dess effektivitet, stärka dataskyddet och utöka åtkomsträtten. Vissa av dessa förbättringar kräver inte någon komplex teknisk utveckling medan andra kräver tekniska förändringar av varierande omfattning. För att förbättringarna av systemet ska bli tillgängliga för slutanvändarna införs genom den här förordningen ändringar av förordning (1) Rådets beslut /365/EG av om en begäran från Förenade och om att få delta i vissa bestämmelser i (EGT L 131, , s. 43). (2) Rådets beslut /192/EG av om begäran om att få delta i vissa bestämmelser i (EGT L 64, , s. 20). (3) EGT L 176, 10.7.1999, s. 36. (4) Rådets beslut /437/EG av om vissa tillämpningsföreskrifter för det avtal som har ingåtts mellan Europeiska unionens råd och och om dessa båda staters associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av (EGT L 176, 10.7.1999, s. 31). (5) EUT L 53, 27.2.2008, s. 52. (6) Rådets beslut /146/EG av om ingående på Europeiska gemenskapens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av (EUT L 53, 27.2.2008, s. 1). (7) EUT L 160, , s. 21. (8) Rådets beslut /350/EU av om ingående på Europeiska unionens vägnar av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, och Furstendömet om Furstendömet anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av , om avskaffande av kontroller vid de inre gränserna och om personers rörlighet (EUT L 160, , s. 19). (9) Rådets beslut /365/EU av om tillämpningen av de bestämmelser i som rör Schengens informationssystem i Republiken och (EUT L 166, , s. 17). (10) Rådets beslut (EU) 2018/934 av om inledande av tillämpningen av återstående bestämmelser i rörande Schengens informationssystem i Republiken och (EUT L 165, , s. 37). (11) Rådets beslut (EU) 2017/733 av om tillämpningen av de bestämmelser i som rör Schengens informationssystem i Republiken (EUT L 108, 26.4.2017, s. 31). L 312/22 Europeiska unionens officiella tidning (EG) nr 1987/2006 i flera faser. En rad förbättringar av systemet bör tillämpas efter det att den här förordningen har trätt i kraft medan andra bör tillämpas antingen ett eller efter det att den har trätt i kraft. Den här förordningen bör vara tillämplig i sin helhet efter det att den har trätt i kraft. För att undvika att tillämpningen försenas bör det stegvisa genomförandet av den här förordningen noga övervakas. (68)Förordning (EG) nr 1987/2006 bör upphöra att gälla med verkan från och med den dag då den här förordningen tillämpas fullt ut. (69)Europeiska datatillsynsmannen har hörts i enlighet med artikel 28.2 i och rådets förordning (EG) nr 45/2001 (1) och avgav sitt yttrande . HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Allmänt syfte med SIS Syftet med SIS ska vara att med hjälp av information som överförs genom detta system säkerställa en hög säkerhetsnivå inom området med frihet, säkerhet och rättvisa i unionen, inbegripet bevarande av allmän säkerhet och allmän ordning och skydd av säkerheten på medlemsstaternas territorier, samt att säkerställa tillämpningen av bestämmelserna i kapitel 2 i tredje delen avdelning V i EUF-fördraget avseende rörlighet för personer på deras territorier. 1.I denna förordning fastställs villkor och förfaranden för införande och behandling av registreringar i SIS om tredjelandsmedborgare samt för utbyte av tilläggsinformation och kompletterande uppgifter som stöd för att neka inresa till eller vistelse på medlemsstaternas territorium. 2.Denna förordning innehåller också bestämmelser om den tekniska strukturen för SIS, om ansvarsområden för medlemsstaterna och Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (nedan kallad eu-LISA), om databehandling, om berörda personers rättigheter samt om skadeståndsansvar. I denna förordning avses med 1.registrering: en sammanställning av uppgifter som förts in i SIS och med hjälp av vilka de behöriga myndigheterna kan identifiera en person med avseende på en specifik åtgärd som ska vidtas. 2.tilläggsinformation: information som inte ingår i registreringsuppgifterna i SIS, men som har samband med registreringar i SIS och som ska utbytas genom Sirenekontoren a)för att medlemsstaterna ska kunna samråda med eller underrätta varandra när de för in en registrering, b)för att lämpliga åtgärder ska kunna vidtas vid en träff, c)när den begärda åtgärden inte kan vidtas, d)när SIS-uppgifternas kvalitet hanteras, e)när registreringarnas överensstämmelse och prioritet hanteras, f)när åtkomsträttigheter hanteras. 3.kompletterande uppgifter: sådana uppgifter i SIS som har samband med registreringar i SIS och som ska vara tillgängliga för de behöriga myndigheterna när en person om vilken uppgifter har förts in i SIS lokaliseras till följd av att en sökning utförs i SIS. (1) och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutio nerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (EGT L 8, , s. 1). Europeiska unionens officiella tidning L 312/23 4.tredjelandsmedborgare: varje person som inte är unionsmedborgare i den mening som avses i artikel 20.1 i EUF- fördraget, med undantag för personer som enligt överenskommelser mellan unionen eller unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och tredjeländer, å andra sidan, åtnjuter en rätt till fri rörlighet som är likvärdig med unionsmedborgarnas. 5.personuppgifter: personuppgifter enligt definitionen i artikel 4.1 i förordning (EU) 2016/679. 6.behandling av personuppgifter: en åtgärd eller kombination av åtgärder beträffande personuppgifter eller uppsättningar av personuppgifter, oberoende av om de utförs automatiserat eller ej, såsom insamling, registrering, loggning, organisering, strukturering, lagring, bearbetning eller ändring, framtagning, läsning, användning, utlämning genom överföring, spridning eller tillhandahållande på annat sätt, justering eller sammanförande, begränsning, radering eller förstöring. 7.matchning: förekomsten av följande steg: a)en slutanvändare har utfört en sökning i SIS, b)den sökningen har påvisat en registrering som förts in i SIS av en annan medlemsstat, och c)uppgifterna i registreringen i SIS matchar sökuppgifterna. 8.träff: en matchning som uppfyller följande kriterier: a)den har bekräftats av i)slutanvändaren, eller ii)den behöriga myndigheten i enlighet med nationella förfaranden, om den berörda matchningen grundades på en jämförelse av biometriska uppgifter, b)ytterligare åtgärder begärs. 9.registrerande medlemsstat: den medlemsstat som har fört in registreringen i SIS. 10.beviljande medlemsstat: den medlemsstat som överväger att bevilja eller förlänga eller som har beviljat eller förlängt ett uppehållstillstånd eller en visering för längre vistelse och som deltar i samrådsförfarandet med en annan medlemsstat. 11.verkställande medlemsstat: den medlemsstat som vidtar eller har vidtagit de begärda åtgärderna till följd av en träff. 12.slutanvändare: en anställd vid en behörig myndighet som har befogenhet att söka direkt i CS-SIS, N.SIS eller en teknisk kopia. 13.biometriska uppgifter: personuppgifter som erhållits genom en särskild teknisk behandling som rör en fysisk persons fysiska eller fysiologiska kännetecken och som möjliggör eller bekräftar den unika identifieringen av denna fysiska person, nämligen fotografier, ansiktsbilder och fingeravtrycksuppgifter. 14.fingeravtrycksuppgifter: uppgifter om fingeravtryck och handavtryck som på grund av sin unika karaktär och de referenspunkter som de innefattar möjliggör exakta och entydiga jämförelser för att fastställa en persons identitet. 15.ansiktsbild: digitala bilder av ansiktet med tillräcklig bildupplösning och kvalitet för att de ska kunna användas för automatiserad biometrisk matchning. 16.återvändande: återvändande enligt definitionen i artikel 3.3 i direktiv /115/EG. 17.inreseförbud: ett inreseförbud enligt definitionen i artikel 3.6 i direktiv /115/EG. 18.terroristbrott: sådana brott enligt nationell rätt som avses i artiklarna 3–14 i och rådets direktiv (EU) 2017/541 (1) eller som är likvärdiga med ett av dessa brott för de medlemsstater som inte är bundna av det direktivet. 19.uppehållstillstånd: ett uppehållstillstånd enligt definitionen i artikel 2.16 i och rådets förordning (EU) 2016/399 (2). 20.visering för längre vistelse: en visering för längre vistelse som avses i artikel 18.1 i konventionen om tillämpning av . 21.hot mot folkhälsan: ett hot mot folkhälsan enligt definitionen i artikel 2.21 i förordning (EU) 2016/399. (1) och rådets direktiv (EU) 2017/541 av om bekämpande av terrorism, om ersättande av rådets rambeslut /475/RIF och om ändring av rådets beslut /671/RIF (EUT L 88, 31.3.2017, s. 6). (2) och rådets förordning (EU) 2016/399 av om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (EUT L 77, 23.3.2016, s. 1). L 312/24 Europeiska unionens officiella tidning Teknisk struktur och drift av SIS 1.SIS ska bestå av följande delar: a)Ett centralt system (nedan kallat det centrala SIS) bestående av i)en teknisk stödfunktion (nedan kallad CS-SIS) som innehåller en databas (nedan kallad SIS-databasen), och inklusive en backup av CS-SIS, ii)ett enhetligt nationellt gränssnitt (nedan kallat NI-SIS). b)Ett nationellt system (nedan kallat N.SIS) i var och en av medlemsstaterna, bestående av de nationella datasystem som står i förbindelse med det centrala SIS, inklusive minst en nationell eller gemensam backup av N.SIS. c)En kommunikationsinfrastruktur som förenar CS-SIS och dess backup samt NI-SIS (nedan kallad kommunikationsinfra strukturen) och som tillhandahåller ett krypterat virtuellt nätverk särskilt avsett för SIS-uppgifter och utbytet av uppgifter mellan Sirenekontoren i enlighet med vad som avses i artikel 7.2. Ett N.SIS som avses i led b får innehålla en datafil (nedan kallad nationell kopia) med en fullständig eller partiell kopia av SIS-databasen. Två eller flera medlemsstater får i ett av sina N.SIS upprätta en gemensam kopia som dessa medlemsstater får använda gemensamt. En sådan gemensam kopia ska betraktas som var och en av dessa medlemsstaters nationella kopia. En gemensam backup av N.SIS som avses i led b får användas gemensamt av två eller flera medlemsstater. I sådana fall ska den gemensamma backupen av N.SIS betraktas som var och en av dessa medlemsstaters backup av N.SIS. N.SIS och dess backup får användas för att säkerställa oavbruten tillgång för slutanvändarna. De medlemsstater som avser att upprätta en gemensam kopia eller en gemensam backup av N.SIS som ska användas gemensamt ska skriftligen komma överens om sina respektive ansvarsområden. De ska underrätta kommissionen om sin överenskommelse. Kommunikationsinfrastrukturen ska stödja och bidra till att säkerställa oavbruten tillgång till SIS. Den ska inbegripa redundanta och separata sökvägar för anslutningarna mellan CS-SIS och dess backup och även inbegripa redundanta och separata sökvägar för anslutningarna mellan varje nationell SIS-nätanslutningspunkt och CS-SIS och dess backup. 2.Medlemsstaterna ska föra in, uppdatera, radera och söka i SIS-uppgifter genom sina egna N.SIS. De medlemsstater som använder en partiell eller fullständig nationell kopia eller en partiell eller fullständig gemensam kopia ska göra den kopian tillgänglig för automatisk sökning på var och en av de medlemsstaternas territorium. Den partiella nationella eller gemensamma kopian ska innehålla åtminstone de uppgifter som förtecknas i artikel 20.2 a–v. Det ska inte vara möjligt att söka i datafilerna i andra medlemsstaters N.SIS utom när det gäller gemensamma kopior. 3.CS-SIS ska användas för teknisk tillsyn och administration och ha en backup av CS-SIS, varigenom alla funktioner i CS-SIS-huvudsystemet kan säkerställas om det systemet skulle sluta fungera. CS-SIS och dess backup ska vara belägna i eu-Lisa:s två tekniska anläggningar. 4.eu-LISA ska genomföra tekniska lösningar för att förstärka den oavbrutna tillgången till SIS antingen via samtidig drift av CS-SIS och dess backup, förutsatt att backupen alltjämt kan säkerställa driften av SIS om CS-SIS skulle sluta att fungera, eller genom duplicering av systemet eller dess delar. Trots de förfarandekrav som fastställs i artikel 10 i förordning (EU) 2018/1726 ska eu-LISA genomföra en undersökning av möjliga tekniska lösningar, som innehåller en oberoende konsekvensbedömning och en kostnads-nyttoanalys. 5.Vid behov får eu-LISA i undantagsfall tillfälligt upprätta ytterligare en kopia av SIS-databasen. 6.CS-SIS ska tillhandahålla de tjänster som krävs för införande och behandling av SIS-uppgifter, inbegripet sökningar För de medlemsstater som använder en nationell eller gemensam kopia ska CS-SIS a)tillhandahålla uppdatering online av de nationella kopiorna, b)säkerställa synkronisering och enhetlighet mellan de nationella kopiorna och SIS-databasen, och c)hantera initialisering och återställande av de nationella kopiorna. 7.CS-SIS ska säkra oavbruten tillgång. Europeiska unionens officiella tidning L 312/25 1.Kostnaderna för drift, underhåll och vidareutveckling av det centrala SIS och kommunikationsinfrastrukturen ska belasta unionens allmänna budget. Dessa kostnader ska innefatta sådant arbete med CS-SIS som görs för att säkerställa tillhandahållandet av de tjänster som avses i artikel 4.6. Finansiering tilldelas från det anslag på som föreskrivs i artikel 5.5 b i förordning (EU) nr 515/2014 för att täcka kostnaderna för genomförandet av den här förordningen. 3.Utan att det påverkar ytterligare finansiering för detta ändamål från andra källor i unionens allmänna budget, tilldelas eu-LISA ett belopp på från det anslag som avses i punkt 2. Denna finansiering ska genomföras genom indirekt förvaltning och ska bidra till utförandet av den tekniska utveckling som krävs i enlighet med den här förordningen när det gäller det centrala SIS och kommunikationsinfrastrukturen, samt till genomförandet av därmed relaterad utbildningsverksamhet. 4.Från det anslag som avses i punkt 2 ska de medlemsstater som deltar i förordning (EU) nr 515/2014 tilldelas ett ytterligare samlat anslag på som ska fördelas i lika delar genom ett engångsbelopp till deras grundanslag. Denna finansiering ska genomföras genom delad förvaltning och ska i sin helhet användas för snabb och effektiv uppgradering av de berörda nationella systemen i linje med kraven i den här förordningen. 5.Kostnaderna för inrättande, drift, underhåll och vidareutveckling av varje enskilt N.SIS ska belasta den berörda medlemsstatens budget. Varje medlemsstat ska ansvara för att inrätta, driva, underhålla och vidareutveckla sitt N.SIS och ansluta det till NI-SIS. Varje medlemsstat ska ansvara för att säkerställa oavbruten tillgång till SIS-uppgifter för slutanvändarna. Varje medlemsstat ska överföra sina registreringar genom sitt N.SIS. 1.Varje medlemsstat ska utse en myndighet (nedan kallad N.SIS-byrån) som ska ha det centrala ansvaret för dess N.SIS. Den myndigheten ska ansvara för att N.SIS fungerar smidigt och för dess säkerhet, säkerställa att de behöriga myndigheterna har åtkomst till SIS och vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att denna förordning följs. Myndigheten ska ansvara för att säkerställa att alla funktioner i SIS är vederbörligen tillgängliga för slutanvändarna. 2.Varje medlemsstat ska utse en nationell myndighet (nedan kallat Sirenekontoret) som ska vara i drift dygnet runt och som ska säkerställa utbyte av och tillgång till all tilläggsinformation i enlighet med . Varje Sirenekontor ska fungera som en enda kontaktpunkt för sin medlemsstat för utbyte av tilläggsinformation om registreringar och för att underlätta vidtagandet av begärda åtgärder när registreringar om personer har förts in i SIS och dessa personer lokaliseras till följd av en träff. Varje Sirenekontor ska i enlighet med nationell rätt ha lätt, direkt eller indirekt, tillgång till all relevant nationell information, bland annat nationella databaser och all information om sin medlemsstats registreringar, och till expertrådgivning för att snabbt och inom de tidsfrister som fastställs i artikel 8 kunna reagera på en begäran om tilläggs information. Sirenekontoren ska samordna kontrollen av kvaliteten på de uppgifter som förs in i SIS.