prop · H703177 · 2020-06-16 00:00:00 — Beträffande storleken på den svarta sektorn vad avser hushållstjänster har det gjorts några studier. gjorde en analys av omfattningen av svarta privata tjänster.32 De bedömde att det kvittolösa svartarbetet med enkla hushållstjänster i de svenska hemmen omsatte i svarta löner. Det är denna bedömning som låg till grund för både och antaganden om storleken på den svarta hushållssektorn. Denna uppgift hade sitt ursprung i danska undersökningsresultat – där svarta jobb motsvarade av arbetstiden – som applicerades på . I gjordes några räkneexempel som indikerade att omsättning av svart städning uppgick till . Lika stor var omsättningen för svart barntillsyn (här inkluderas förmånsvärden för kost och logi för au pair samt ersättning för 30Finansdepartementet, Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? Rapport från ekonomiska avdelningen på , 2011. 2011/12:100, bilaga 5, s. 60–61. 32Riksskatteverket, Redovisning av privata tjänster, 1996. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tillfällig tillsyn, till exempel när ungdomar hämtar andras barn på förskola och skola). om svartköp och svartjobb i utgår ifrån svenska intervjuundersökningar.33 Det utförda svartarbetet uppskattades till av totala arbetstiden, således betydligt lägre än i ovannämnda rapport. Nära hälften av hushållens köp av svarta tjänster räknat i tidsåtgång handlade om passning av husdjur. Hushållens köp av städning med mera uppgick enligt intervjusvaren till . Barnpassning uppgick till ungefär hälften av svart städning räknat som årsarbeten, men ersättning för barnpassning var mindre än hälften jämfört med städning. återkom med en rapport om rut och rot och svarta jobb 2011.34 Där gjordes ingen ny beräkning av storleken på svarta hushållstjänster. Däremot redovisades en bedömning för svarta jobb inom hushållstjänster baserad undersökning; omsättningen beräknades till (skillnaden mot de 600 miljonerna för svarta städtjänster var att nu inkluderas även barnpassning och trädgårdsarbete). Nyheten var att det gjordes en bedömning av hur mycket de svarta städtimmarna minskat sedan rut infördes, och bedömningen var 11–. Resultatet var enligt rapporten i linje med en utvärdering av det danska motsvarande systemet, hjemmeserviceordningen. Som en del av undersökning intervjuades rutköpare . Av de som köpt rutstädning svarade att de tidigare köpte tjänsten svart och att de skulle köpa tjänsten svart om rutavdraget avskaffades.35 Enligt en ny studie av har privatpersoners köp av svarta tjänster minskat ganska markant inom alla de nio typerna av tjänster som undersökt.36 Nedgången är mer tydlig för de tjänster som omfattas av rut- och rotavdragen än för de flesta andra typerna av tjänster, delvis eftersom svartköpen 2005 var högre där. Men nedgången är av ungefär samma magnitud för tjänsterna reparation eller hjälp med bil och båt som inte subventionerats. I en studie från 201837 redogör för utvecklingen av rut. Där framgår att kvinnor utnyttjar rutavdrag i större utsträckning än män. Vidare visar rapporten att äldre är överrepresenterade bland dem som gör rutavdrag; den åldersgrupp där störst andel använder rutavdraget är 85–90-åringar. Det är vidare så att personer med högre inkomster utnyttjar rutavdrag i högre utsträckning. Slutligen framgår det att barnfamiljer använder ruttjänster i högre utsträckning än 33Skatteverket, Svartköp och svartjobb i . Del 1: Undersökningsresultat, 2006. 34Skatteverket, Om och och och , 2011. 36Skatteverket, Hushållens medvetna köp av svarta tjänster 2005 och 2019, 2020. 37Skatteverket, Skattesystemets utveckling –2015, Del II, 2018. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N dem utan barn. Användningen är som högst för tvåbarnsfamiljer men är betydligt lägre bland de familjer som har fyra eller fler barn. Halldén och har studerat rutavdragets effekt på gifta kvinnors och mäns arbetsutbud –2010.38 De studerade gifta par i åldern 25–55 och fann en positiv relation mellan antalet timmar köpta hushållstjänster och kvinnors arbetsinkomster. De fann att rutavdrag som motsvarar hushållstjänster för cirka 40–ökade arbetsinkomsterna för kvinnor proportionellt med rutavdragets storlek. Inkomsterna ökade inte mer för avdrag som motsvarar mer än , vilket kan tyda på ett tak för dessa effekter. Resultaten för männen var svagare och mindre stabila. De tolkar resultaten utifrån enkätdata från , där individer uppger att en timmes hushållstjänster i genomsnitt, om de själva skulle utföra arbetet, skulle motsvara cirka 1,8 timmars arbete. Resultaten implicerar att gifta kvinnor använde av den tid som hade frigjorts till förvärvsarbete. Författarna poängterar dock att de inte kan skilja mellan löneökningar och fler arbetade timmar. Tillväxtanalys har gjort två studier av rutavdraget. Den ena studien analyserar utvecklingen av rutföretagen och vilka individer som startar eller tar anställning i företag som utfört ruttjänster –2015.39 De finner bland annat att av företagen är lokaliserade i eller nära en storstadskommun, att de flesta av företagen är enskilda firmor och att företagen är relativt små, ofta med 2–9 anställda. Hälften av företagen drivs av kvinnor och många av företagarna är utrikes födda: hälften av kvinnorna och en fjärdedel av männen. De finner vidare att hade sin primära inkomst från förvärvsarbete året innan de började arbeta i ett rutföretag. av männen kom från någon form av utanförskap. Motsvarande siffra för kvinnor var under senare delen av undersökningsperioden. Övriga var studerande, föräldralediga eller pensionärer innan de började i ett rutföretag. Vad gäller anställdas utbildningsnivå var lågutbildade (högst utbildning), medan hade eftergymnasial utbildning. I Tillväxtanalys andra studie av rutavdraget undersöks effekterna av rutavdraget på de företag som använt subventionen mellan 2009 och 2015.40 I studien jämförs företag i rutbranschen med en kontrollgrupp som i så stor utsträckning som möjligt liknar de företag som subventionerades genom rutavdraget. Resultaten visar att rutavdraget har haft positiva effekter på rutföretagens anställningar, nettoomsättning och arbetsproduktivitet. 38Halldén och , “Ökar RUT-avdrag kvinnors arbetsmarknadsutbud?”, 2015; Halldén och , “The relationship between hours of outsourced domestic services and female earnings: Evidence from a Swedish tax reform”, 2018. 39Tillväxtanalys, RUT-reformen – en deskriptiv analys av företagen och företagarna, 2018. 40Tillväxtanalys, Utvärdering av RUT-avdraget – effekter på företagens tillväxt och överlevnad, 2019. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Rickne har på uppdrag av SNS undersökt i vilken grad arbetskraften i rutbranschen utgörs av kvinnor med flyktingbakgrund.41 Hon finner att rutföretagen har sysselsatt en stor andel utrikes födda kvinnor som anställda och egenföretagare. Dessa kvinnor består emellertid endast i liten grad av kvinnor med flyktingbakgrund.42 Andelen kvinnor med flyktingbakgrund är endast cirka 3,0–3,av de sysselsatta i rutföretagen. Majoriteten av kvinnorna som arbetar i rutföretagen är födda i eller födda i och saknar flyktingbakgrund. Andelen kvinnor med flyktingbakgrund i rutbranschen jämförs med motsvarande andel i andra branscher. Andelen är ungefär dubbelt så hög inom övrig lokalvård och hemtjänst som i rutbranschen. I restaurangbranschen är situationen snarlik den i rutbranschen. I jämförelse med privat sektor som helhet ligger rutbranschen nära genomsnittet för dem som arbetar mindre än heltid. Det är däremot en högre andel kvinnor med flyktingbakgrund bland dem med ett heltidsjobb i rutbranschen än bland dem med ett heltidsjobb i privat sektor som helhet. Detta rör sig dock om väldigt få personer, eftersom det enligt undersökningen är få som arbetar heltid i rutbranschen. 41Rickne, ”Kvinnor med flyktingbakgrund i rutsubventionerade företag”, 2019. 42Till flyktinginvandrare räknas personer som antingen själva har uppehållstillstånd med flyktingstatus eller är anhöriginvandrare till någon med flyktingstatus. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N I detta kapitel beskriver vi rutköparna och undersöker om köparna av ruttjänster har ökat sitt marknadsarbete. 3.1 Rutavdrag och ruttimmar 3.1.1 Stora belopp till relativt få hushåll gjorde nära 800 000 hushåll43 rutavdrag för sammanlagt (se tabell 1).44 Det genomsnittliga avdraget var per hushåll, vilket motsvarar ruttjänster för . En majoritet av hushållen som köpt ruttjänster (ruthushåll) gjorde små avdrag, understigande . Eftersom avdragen är små stod dessa hushåll för en begränsad del av det totala avdragsbeloppet. Den största delen gick till hushåll som gjorde större avdrag. gick av det totala avdragsbeloppet till av de rutköpande hushållen. Tabell 1 Andel av ruthushållen samt andel av det totala avdragsbeloppet inom respektive avdragskategori 2017. 1–4 999 5 000–9 999 000–14 999 000–19 999 Totalt antal ruthushåll och avdraget belopp (mnkr) Källa: SCB och egna beräkningar. 43Ett hushåll avser ett bostadshushåll, vilket utgörs av samtliga personer som är folkbokförda på samma fastighet och lägenhet. 44I dessa uppgifter ingår inte personer som inte var folkbokförda i . 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.1.2 Städning är den mest köpta ruttjänsten Åren 2015–2017 köptes i genomsnitt omkring (se tabell 2).45 Den klart största ruttjänsten var städning som stod för av avdragsbeloppen. Den näst största tjänsten var trädgårdsarbete som stod för . För mer detaljer, se tabell 10 i bilaga 1. Det är inte bara det totala avdragsbeloppet och antalet köpta timmar som har ökat . Det har även timpriset gjort (se tabell 2). ökade timpriserna , vilket är mer än vad den normala löneutvecklingen kan förklara. Det kan finnas flera tänkbara förklaringar till att timpriset ökat så pass mycket, till exempel att sammansättningen av ruttjänster har förändrats och att olika ruttjänster har olika timpriser. Det kan också vara så att andelen av subventionen som övervältras på utförarna har ökat över åren. Tabell 2 Totalt antal sålda timmar och genomsnittliga timpriser. 2015–2017. Totalt antal köpta timmar aBeräkningen baseras på uppgifter om det totala rutavdraget och totalt antal köpta timmar. Källa: och egna beräkningar. 3.2 Vilka är rutköparna? 3.2.1Mer än hälften av avdragsbeloppet går till femtedelen med högst inkomster Köpare av ruttjänster finns i samtliga delar av inkomstfördelningen, men de är kraftigt koncentrerade till hushållen med de högsta inkomsterna (se figur 2). En fjärdedel av rutköparna och av det totala avdragsbeloppet finns bland den tiondel av hushållen som har de högsta inkomsterna. av det totala avdragsbeloppet finns bland den femtedel av hushållen som har de högsta inkomsterna. 45Företagen rapporterade inte in uppgifter över sålda timmar till . R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N Figur 2 Andel av ruthushållen samt andel av det avdragna beloppet fördelat efter deciler av hushållens disponibla inkomster justerade för försörjningsbörda 2017. Källa: SCB och egna beräkningar. 3.2.2 Mer än hälften av avdragsbeloppet går till hushåll utan barn I figur 3 har vi grupperat hushållen som fick rutavdrag . I figuren anges för varje grupp dels hur stor andel av samtliga ruthushåll som finns i gruppen, dels hur stor andel av det totala avdragsbeloppet som finns i gruppen. Vi har i figuren delat in hushållen i ålderskategorier efter kvinnans ålder eller, om det inte finns någon kvinna i hushållet, den äldste mannens ålder. Nästan hälften av ruthushållen hörde till ålderskategorin 26–. Denna grupp stod för av det totala avdragsbeloppet. I denna kategori finns nästan alla de ruthushåll som hade hemmavarande barn. Av samtliga ruthushåll hade barn i förskoleåldern, och hade barn i skolåldern men inte Hushåll med barn stod för av det totala avdragsbeloppet. Ensamstående föräldrar är i minoritet bland de barnfamiljer som köpte ruttjänster. Bland hushållen med barn 0–var ensamstående. Bland hushållen med barn 7–var ensamstående. Hälften av ruthushållen hörde till kategorierna eller äldre, varav i kategorin eller äldre. Avdragen i ruthushållen 57+ var i genomsnitt mindre än i övriga ruthushåll. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 3 Rutavdragets fördelning mellan olika grupper av hushåll 2017. 18–25 år Med barn 0–6 år 26–56 år Med barn 7–17 år Samtliga hushåll med rutavdrag 57–65 år Anm: Med hushåll avses bostadshushåll. Ålder avser per . Hushåll med barn 0–kan även ha äldre barn. Hushåll med barn 7–har inte yngre barn. Hushåll utan barn avser hushåll utan hemmavarande barn 0–. Källa: SCB och egna beräkningar. 3.3 Ökar rutköparna sitt marknadsarbete? 3.3.1 Vilka rutköpare kan tänkas öka sitt marknadsarbete? Vi kan inte förvänta oss att köp av ruttjänster leder till ökat marknadsarbete i alla hushåll. Det är inte troligt att särskilt många av ruthushållen med äldre personer har ökat sitt marknadsarbete som en följd av att de har köpt ruttjänster. Det är inte heller troligt att personerna i hushåll som gör små avdrag ökar sitt marknadsarbete i någon större omfattning för att de köper ruttjänster. Det är därmed i första hand hushåll med personer som är som gör större avdrag som kan förväntas öka sitt marknadsarbete i någon större utsträckning till följd av att de har köpt ruttjänster. Vi har valt att särskilt undersöka om hushåll som gör rutavdrag med , vilket motsvarar köp av minst ruttjänster vid ett genomsnittligt timpris, ökar sitt marknadsarbete. Åldersmässigt avgränsas undersökningen till 26–. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N 3.3.2 Rutköpare och jämförbara hushåll Analyserna av hur köparna av ruttjänster har ökat sitt marknadsarbete grundas på att hushåll som är nya rutköpare jämförs med andra hushåll. De hushåll som ingår i en jämförelsegrupp ska vara så lika ruthushållen som möjligt förutom att de inte har köpt ruttjänster. De hushåll som ingår i en relevant jämförelsegrupp kan antas representera vad ruthushållens situation skulle ha blivit om de inte hade köpt ruttjänster . Metoden som använts för att skapa jämförelsegrupper är matchning. Varje hushåll som har köpt ruttjänster matchas med ett eller flera hushåll som inte har köpt ruttjänster. Matchningen baseras på hushållets värden av ett antal registervariabler för bland annat hushållsmedlemmarnas ålder, utbildningsnivå och olika typer av inkomster (se bilaga 1). Det kan förstås finnas skillnader mellan ruthushållen och deras jämförelsegrupper som inte fångas i registerdata. Det kan finnas andra, icke observerbara, skillnader mellan grupperna. Vidare kan vi inte vara säkra på kausaliteten. En ökad arbetsinkomst kan vara en effekt av att hushållet har köpt ruttjänster, men köp av ruttjänster kan också vara en effekt av att man har fått ökad inkomst. Resultaten ska därför tolkas med försiktighet. Jämförelsen görs för hushåll som har gjort rutavdrag med på årsbasis –2017. De som omfattas av jämförelsen är sammanboende hushåll som består av en man och en kvinna samt hushåll med ensamboende.46 Det ställs inga krav på att de sammanboende paren ska ha bott ihop de gjorde rutavdrag och på motsvarande sätt ställs inga krav på att de ensamboende även tidigare ska ha varit ensamboende. Personen eller personerna i hushållet får inte tidigare ha bott i ett hushåll där man har gjort rutavdrag, oavsett vem i hushållet som gjorde avdraget.47 46Fler avgränsningar har gjorts, där de som följer är av störst betydelse. I hushållen med sammanboende är kvinnan 26–det år rutavdraget görs. I hushållen med ensamboende är den ensamboende personen 26–. I hushållen med sammanboende där kvinnan är 26–uppgår både kvinnans och mannens arbetsinkomst till året innan rutavdraget. I hushållen med sammanboende där kvinnan är 57–uppgår kvinnans eller mannens arbetsinkomst till året innan rutavdraget. I hushållen med ensamboende 26–uppgår arbetsinkomsten till året innan rutavdraget. Avgränsningarna som avser arbetsinkomster innebär att hushåll där någon har varit exempelvis föräldraledig under en stor del av året och därefter återgår till arbete exkluderas från jämförelsen. 47Med hushåll avses här bostadshushåll (se not 43). Vi kan säkerställa att ingen i hushållet eller i tidigare hushåll har gjort rutavdrag . Det finns inte registeruppgifter om bostadshushåll . 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.3.3 Hushållen som gjorde rutavdrag För åldersgruppen 26–är det cirka 36 100 ruthushåll som ingår i jämförelsen, varav är sammanboende hushåll och är ensamboende hushåll. Tabell 3 Antal sammanboende och ensamboende hushåll som gjorde rutavdrag –2017 med . Ålder 26–. Källa: SCB och egna beräkningar. För åldersgruppen 57–är det drygt 6 500 sammanboende kvinnor i ruthushåll som ingår i jämförelsen, nästan 5 400 sammanboende män i ruthushåll och nästan 2 700 ensamboende ruthushåll. Tabell 4 Antal sammanboende och ensamboende hushåll som gjorde rutavdrag –2017 med . Ålder 57–. Källa: SCB och egna beräkningar. 3.3.4 Arbetsinkomsterna ökade för sammanboende kvinnor och män Vi inleder med jämförelsen av sammanboende hushåll där kvinnan är 26–. Åren innan rutavdraget gjordes var arbetsinkomsterna snarlika för ruthushållen som för deras jämförelsegrupp. Året då det första rutavdraget gjordes var den genomsnittliga arbetsinkomsten däremot högre i de hushåll som gjorde rutavdrag än i deras jämförelsegrupp (se diagrammen i figur 4). I genomsnitt var skillnaden något större för kvinnor än för män, för kvinnorna och för männen.48 48Estimat beräknade efter så kallad bias-korrektion (regression adjustment) där hänsyn är tagen till eventuella kvarvarande skillnader mellan grupperna (se bilaga 1). R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N Figur 4 Procentuell skillnad i arbetsinkomst mellan kvinnor respektive män som gjorde rutavdrag och deras matchade grupper. Avser ruthushåll som gjorde avdrag med . Anm: Urvalet beskrivs i avsnitt 3.3.2 och 3.3.3. Källa: SCB och egna beräkningar. Denna grupp av hushåll domineras av barnfamiljer (se figur 3). Vi har undersökt om skillnaden i arbetsinkomst mellan ruthushåll och jämförelsegrupp skiljer sig åt mellan hushåll med barn i förskoleåldern och hushåll utan hemmavarande barn. Vi finner att så är fallet. För hushållen utan hemmavarande barn är skillnaden i arbetsinkomst mellan ruthushåll och jämförelsegrupp betydligt mindre, och den är bara statistiskt signifikant för männen, inte för kvinnorna. För hushållen med hemmavarande barn är skillnaden i arbetsinkomst mellan ruthushåll och jämförelsegrupp störst för hushåll med barn 0–. En möjlig förklaring till det är att hushåll börjar köpa ruttjänster i samband med att de går tillbaka till arbetet efter föräldraledighet. Resultaten från denna jämförelse redovisas i bilaga 1. Resultaten från jämförelserna ska tolkas med försiktighet. Även om de matchade grupperna är jämförbara i de avseenden vi kan fånga upp i data kan det finnas andra, icke observerbara, skillnader mellan grupperna som kan leda till en över- eller underskattning av skillnaderna i arbetsinkomst. Halldén och , som har gjort en liknande studie av hushåll i denna åldersgrupp som köpte ruttjänster åren 2008–2010, presenterar tänkbara anledningar till att skillnaderna kan vara underskattade. En av dessa är att en högre arbetsinkomst inte alltid avspeglar fler arbetade timmar, utan kan även bero på en högre ansträngning, vilket kan 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N leda till en bättre betald tjänst. Detta skulle i sådana fall inte nödvändigtvis visa sig direkt i arbetsinkomsterna.49 Halldén och diskuterar även risken för omvänd kausalitet, vilket kan leda till att resultaten är överskattade. En ökad arbetsinkomst kan vara en effekt av att hushållet har köpt ruttjänster, men köp av ruttjänster kan också vara en effekt av att man har fått ökad inkomst.50 En annan möjlig orsak till överskattning är att de som gjorde rutavdrag skulle ha ökat sin arbetsinkomst mer än jämförelsegruppen även utan avdraget. De kan till exempel ha större karriärsambitioner vilket kan ha påverkat inkomsten året de börjar köpa ruttjänster. Vi gör bedömningen att de observerade skillnaderna i arbetsinkomst är en övre gräns för storleken på den effekt som köp av ruttjänster har haft på arbetsinkomsterna. En jämförelse av arbetsinkomsterna för ruthushåll och jämförbara hushåll som inte har köpt ruttjänster har gjorts även för de ensamboende hushållen 26–. I genomsnitt är skillnaderna i arbetsinkomst för de ensamboende lägre än för de sammanboende och för tre av de fyra åren statistiskt icke-signifikanta (se bilaga 1). Det finns således inte stöd för att säga att arbetsinkomsterna är högre i gruppen ensamstående rutköpare än i gruppen vi jämför dem med. Avslutningsvis har jämförelser gjorts för de äldre hushållen med arbetsinkomster. I de sammanboende hushållen där kvinnan är 57–var den genomsnittliga arbetsinkomsten inte högre i de hushåll som gjorde rutavdrag än i deras jämförelsegrupp. För kvinnorna var skillnaden negativ tre av de fyra åren. En möjlig förklaring till det är att kvinnorna i ruthushållen har högre förekomst av ålderspension och sjukpenning året hushållet köper ruttjänster än kvinnorna För männen var skillnaden negativ två av de fyra åren. I de ensamboende hushållen 57–är skillnaderna i arbetsinkomst i genomsnitt negativa och inte statistiskt signifikanta. Det finns således inte stöd för att säga att arbetsinkomsterna är högre i den äldre gruppen ruthushåll än i hushållen vi jämför dem med (se bilaga 1). 3.3.5Möjliga storleksordningar av arbetsinkomster och arbetade timmar Räkneexempel 1: Generalisering av resultaten Jämförelsen av arbetsinkomsterna mellan rutköpare och matchade grupper avser de hushåll som gjorde rutavdrag –2017 med minst De resultaten kan inte utan vidare generaliseras till samtliga rutköpare, nya och gamla, som har gjort avdrag med . Det kan tänkas att effekten av att köpa ruttjänster på marknadsarbetet är större 49Halldén och , “The relationship between hours of outsourced domestic services and female earnings: Evidence from a Swedish tax reform”, 2018. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N eller mindre när man börjar köpa tjänsterna än . Ett räkneexempel där vi generaliserar resultaten till alla rutköpare som gör avdrag med minst kan dock illustrera en möjlig storleksordning av rutavdragets effekt på de totala arbetsinkomsterna. var det drygt 126 700 sammanboende hushåll i åldrarna 26–som gjorde rutavdrag med . De genomsnittliga arbetsinkomsterna var för kvinnor och för män. Under antagandet att arbetsinkomsterna har ökat efter att hushållet köpt ruttjänster innebär detta sammantaget en ökning av arbetsinkomsterna med för denna grupp. Det motsvarar för ett genomsnittligt hushåll i denna grupp. Räkneexempel 2: Arbetade timmar Arbetsinkomsten kan öka för att man marknadsarbetar fler timmar, till exempel genom att gå från deltidsarbete till heltidsarbete, eller för att man byter till ett bättre avlönat arbete. Vi har inte undersökt om skillnaden i arbetsinkomsterna i vår jämförelse beror på det ena eller det andra. Ett illustrativt exempel ges av ytterlighetsfallet att hela skillnaden i genomsnittlig arbetsinkomst förklaras av genomsnittlig skillnad i antalet marknadsarbetade timmar. Liksom i tidigare exempel generaliserar vi resultaten till alla rutköpare som gör avdrag med . I ett sådant fall motsvaras den uppskattade skillnaden i arbetsinkomst av