prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — Det beror delvis på ökade statsbidrag för fler anställningar hos . Dessutom ökade utgifterna för lönebidrag till följd av högre genomsnittlig bidragsnivå och ökade kostnader för handledararvode. Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:16 Klimatinvesteringar inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård minskade med (68,). Klimatklivet är ett investeringsstöd till lokala och regionala åtgärder som minskar utsläppen av koldioxid och andra gaser som påverkar klimatet. Utgifterna för Klimatklivet minskade till följd av beslut om att inte ge regeringen bemyndigande att ingå nya ekonomiska åtaganden . I enlighet med propositionen Vårändringsbudget beslutade att ge regeringen bemyndigande att ingå nya åtaganden och 2019 beviljades 185 ansökningar inom Klimatklivet. Det är 1 811 (89,) färre beviljade ansökningar än 2018. Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:7 Energiteknik inom utgiftsområde 21 Energi minskade med (129,). Det negativa utfallet på 2019 beror på att regeringen har beslutat om ändring av grunderna för redovisningen mot anslaget. För att redovisningen mot anslag ska kunna göras enligt den nya modellen har återbetalat beviljade, men inte utbetalda stöd till solceller . Återbetalningen avsåg även medel som betalats till men som ännu inte betalats till stödmottagarna. Eftersom återbetalningarna var större än utbetalningarna , blev den totala belastningen på anslaget negativ. Utbetalningarna till fleråriga projekt inom ramen för EU:s program ökar generellt mot slutet av programperioden eftersom allt fler projekt påbörjas och upparbetar mer kostnader när programperioden fortskrider. Det har bl.a. medfört ökade transfere- ringar till företagssektorn från anslag inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Transfereringar från anslagen 1:17 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur och 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökade med (11,) respektive (46,). Statsbidrag till , Kungliga Dramatiska teatern AB och klassificeras som transfereringar till statliga ideella organisationer. har motsvarande statsbidrag klassificerats som transfereringar till företag. Det medför minskade transfereringar till företag samt ökade transfere- ringar till statliga ideella organisationer. Tabell 2.52 visar hur förändringen påverkat transfereringar till företag respektive statliga ideella organisationer. Tabell 2.129 Omklassificering av transfereringar till företagssektorn respektive statliga ideella organisationer. Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner Bidrag till företagsutveckling och Högre EU-avgift samt bistånd medförde ökade transfereringar till internationell verksamhet. Av de totala transfereringarna gick till internationell verksamhet. Transfereringarna till internationell verksamhet ökade med (6,) jämfört med . Transfereringarna från anslaget 1:1 Avgiften till Europeiska unionen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen ökade med (7,). Det beror delvis på att återbetalningar från EU till av tidigare inbetalda avgifter blev lägre jämfört med . Den återstående skillnaden beror främst på att tullavgiften blev högre jämfört med . Transfereringar till internationell verksamhet från anslaget 1:1 Avgifter till internationella organisationer inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan ökade med (38,). Det beror främst på att avgifterna till FN:s fredsbevarande operationer blev högre än 2018. Jämfört med föregående år ökade transfereringarna till internationell verksamhet från anslaget 1:1 Biståndsverksamhet inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd med (4,). Det är framför allt utbetalningar till multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivningar, reformsamarbete med , och samt bistånd till som ökat . Statlig konsumtion är förbrukning av resurser som de statliga myndigheterna använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror, inköp av varor och tjänster, underhåll och reparationer. I begreppet konsumtion ingår även myndigheternas köp av varor och tjänster som produceras utanför staten och som levereras direkt till hushållen (sociala naturaförmåner). Det gäller t.ex. statens utgifter för köp av arbetsmarknads- utbildning och privat tandläkarvård. Utgifterna för konsumtion uppgick av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. De största utgifterna för konsumtion 2019 fanns inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet, utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 22 Kommunikationer. Dessa fyra utgifts- områden svarade sammanlagt för av utgifterna för konsumtion 2019. Av de totala utgifterna för konsumtion utgjorde löner inklusive sociala avgifter Med sociala avgifter menas främst arbetsgivaravgifter och för avtalsförsäkringar för statsanställda. Löner inklusive sociala avgifter ökade med (4,) jämfört med . De anslag som hade högst utgifter för löner inklusive sociala avgifter 2019 var anslaget 1:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet, anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslaget 2:1 inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning samt anslaget 1:1 inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution. Dessa fyra anslag svarade sammanlagt för av utgifterna för löner inklusive sociala avgifter 2019. Löner inklusive sociala avgifter finansierade från anslag 1:19 Statens servicecenter inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ökade med . Det beror på att Statens servicecenter övertog ansvaret för en samlad organisation för att ge statlig lokal service till medborgare och företag i hela landet. Servicekontoren drevs tidigare i samarbete mellan , och . För anslaget 1:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökade utgifterna för löner inklusive sociala avgifter med (9,). Det beror både på ett ökat antal årsarbetskrafter och löneökningar vid . Utgifterna för löner inklusive sociala avgifter minskade med (12,) för anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader inom utgifts- område 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Det beror främst på att Arbetsförmedlingen minskade antalet anställda . var det 1 623 anställda som förhandlades som övertaliga varav 823 personer har slutat . Utöver det har 1 504 anställda själva valt att avsluta sin anställning. Antalet årsarbetskrafter vid Arbetsförmedlingen uppgick till 10 705 vilket var en minskning med 2 021 årsarbetskrafter (15,) . Den näst största posten för konsumtion är omkostnader för konsumtion. Till dessa räknas myndigheternas köp av varor och tjänster. Omkostnaderna för konsumtion minskade med (0,) 2019. De största anslagen med omkostnader för konsumtion 2019 är anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, anslaget 1:2 Vidmakt- hållande av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer samt anslaget 1:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Dessa tre anslag svarade sammanlagt för av utgifterna gällande omkostnader för konsumtion 2019. Investeringar är utgifter för att anskaffa infrastruktur, varaktiga materiella tillgångar såsom byggnader och maskiner, immateriella tillgångar som datorprogram, värde- föremål, finansiella tillgångar och lagerinvesteringar som ska användas i produktion. Av utgifterna inom budgetens utgiftsområden uppgick investeringarna till . Utgiftsområde 22 Kommunikationer var det utgiftsområde som hade den största andelen av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden (eller ). Ytterligare ett utgiftsområde med stora investeringar är utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Totalt uppgick investeringar som finansierades genom anslag till för detta utgiftsområde, vilket motsvarar av de totala investeringarna inom budgetens utgiftsområden. Utgifterna för investeringsverksamhet uppgick till vilket är en ökning med (18,) jämfört med . Ökningen avser främst anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Årets anskaffningar bestod bl.a. av JAS 39E, ubåt A26, helikopter, sjöstrids- och fordonssystem. Statliga investeringar finansieras även med lån i och med finansiell leasing. Utgifterna för dessa investeringar ingår inte inom utgiftsområdena utan ingår i nettoutlåning. Myndigheternas amorteringar och räntor på dessa lån redovisas som finansiella transaktioner i tabell 2.50. Räntor och finansiella transaktioner I den realekonomiska gruppen räntor ingår räntor på statsskulden och övriga räntor, t.ex. statens utgifter för studiemedelsräntor. Räntorna motsvarade av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Anslaget 1:1 Räntor på statsskulden inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. är det enskilt största i gruppen räntor. Anslaget stod för av de totala ränteutgifterna. Ränteutgifterna för anslaget ökade med (63,) jämfört med . Ökningen förklaras främst av att betalade inflationskompensation för realobligationer som köptes tillbaka i bytesauktioner mot andra obligationer. När realobligationer förfaller eller köps tillbaka betalar staten kompensation för den inflation som varit sedan obligationerna gavs ut. Vidare blev valutakursförlusterna högre än föregående år. Valutakursförlusterna beror på att valutalån betalats tillbaka till en svagare kronkurs än när lånen togs upp. De finansiella transaktionerna uppgick till av utgifterna inom budgetens utgiftsområden. De största anslagen 2019 var anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster inom utgiftsområde 15 Studiestöd samt anslaget 1:1 inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Dessa tre anslag svarade sammanlagt för av utgifterna för finansiella transaktioner 2019. Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Tabell 2.131 Inomstatliga lån investeringar som används i investeringar i fastigheter och tekniska Statens fastighetsverks investeringar i fastigheter investeringar i mark, anläggningar och lokaler Statens järnvägars långfristiga lån exkl. finansiell leasing1 – anläggningstillgångar som används i Beredskapsinvesteringar inom ramen för Myndigheten för Beredskapsinvesteringar inom ramen för Beredskapsinvesteringar inom ramen för Svenska Kraftnäts lån i och utanför lång- och kortfristiga lån i eller utanför (tidigare ) för fortsatt utbyggnad av lån i och utanför 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU2, rskr. 2013/14:135. 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87. Tabell 2.132 Övriga krediter Kredit för infriande av kapitalgarantier till internationella Kredit för infriande av garantier (ordinarie garantireserv)4 Kammarkollegiets behov av likviditet för inrättande av nya - behov av likviditet i Kammarkollegiets kredit för statliga försäkringssystemet6 Försvarsmaktens behov av rörelsekapital avseende Krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden Kredit för infriande av kapitalgarantier till internationella Riksgäldens befogenhet att ta upp lån i syfte att fullgöra sådana garantier som beslutat om, mm behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra länder behov av likviditet i handeln med CSN:s kontokredit i Riksgälden avseende Studielån8 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Lagen (1999:158) om investerarskydd. 2001/02:1 (vol. 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. 4Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). 5Budgetlagen (2011:203), förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. 1995/96:105, bet. 1995/96:FiU11, rskr. 1995/96:191. 2001/02:1 (vol. 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. 2019/20:2, bet. 2019/20:FiU11, rskr. 2019/20:60-70. Beloppet avser CSN:s upplåning i och avviker från beloppet i avsnitt 5.2 som avser CSN:s lånefordran. 3Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys I resultaträkningen redovisas de totala konsoliderade intäkterna och kostnaderna för de myndigheter som ingår i årsredovisningen. Konsolideringen innebär att transaktioner mellan myndigheter, t.ex. arbetsgivaravgifter för statligt anställda och bidrag mellan myndigheter elimineras i resultaträkningen och att fordringar och skulder mellan myndigheter elimineras i balansräkningen. Redovisningsprinciper och förutsättningar för resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys beskrivs närmare i avsnitt 3.4. Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Där finns även information om ändrade redovisningsprinciper m.m. Resultaträkningen visar ett överskott om , vilket är ca högre än 2018 (). Skatteintäkterna ökade med som transfereringskostnaderna ökade med och kostnaden för statens egen verksamhet ökade med jämfört med föregående år. Nettoförändringen före resultat från andelar och finansiella poster jämfört med minskade med ca . Resultat från andelar i hel- och delägda företag ökade med ca jämfört med och nettokostnaden för statskulden minskade med . Detta, tillsammans med förändringen av övriga poster i resultaträkningen, innebär sammantaget att överskottet i resultaträkningen ökade med ca . Intäkter av avgifter och andra ersättningar Avsättning till/upplösning av fonder -1 144 138 -1 112 320 Vissa garanti- och kreditkostnader Summa statens egen verksamhet -1 430 200 -1 392 106 före resultat från andelar och finansiella poster Resultat från andelar i hel- och delägda företag Finansiella intäkter och kostnader Intäkter av avgifter och andra ersättningar Statens skatteintäkter uppgick till vilket motsvarar av statens totala intäkter. (1,) jämfört med . Ökade skatteintäkter till kommunerna De direkta skatterna på arbete, nettot av inkomstskatter, allmän pensionsavgift och skattereduktioner, minskade med jämfört med . Kommunernas skatteintäkter ökade med medan statens intäkter minskade med . De indirekta skatterna på arbete ökade med , vilket är en betydligt lägre ökningstakt jämfört året innan. Den lägre ökningstakten förklaras av att arbetade timmar minskat. Svag ökning intäkter av skatt på kapital för hushåll Hushållens kapitalskatter uppgick till vilket är en svag ökning jämfört med . Både utdelningsinkomsterna och ränteutgifterna ökade medan kapitalvinsterna var oförändrade. Högre intäkter av skatt på företagsvinster Skatt på företagsvinster ökade med eller jämfört med en ökning om 2018. Den lägre ökningstakten 2018 förklaras av att den utländskt avräknade skatten var ovanligt stor detta år. Svag ökning av intäkterna från mervärdesskatt Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med jämfört med Det är intäkterna från mervärdesskatt och energiskatt som förklarar den svagare ökningen. Intäkter av skatt från spelverksamhet ökade Intäkterna från skatt på spel uppgick till jämfört med 2018 vilket innebär en ökning med . Avgiften till public service finansieras public service med en skatt. Sammantaget uppgår skatteintäkterna till . Mindre AP-fondsmedel till staten Av intäkter av bidrag minskade Allmänna pensionsfondens (AP-fonden) nettobidrag till staten med . Medel för utbetalda pensioner som hämtas från AP- fonderna ökade med , medan avgifterna som tillförs AP-fonderna för att finansiera pensionerna ökade med vilket förklarar det minskade nettobidraget från AP-fonderna. Diagram 3.2 Statens kostnader Av statens kostnader utgjorde transfereringar där den största delen gick till hushåll. Kostnaderna för statens egen verksamhet utgjorde och nettokostnaden för statsskulden och övriga finansiella kostnader . Diagram 3.3 Transfereringar per sektor De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . Transfereringarna till hushåll ökade med . De transfereringar som redovisas är utbetalningar exklusive statlig ålderspensionsavgift. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet finns med bland transfereringar till hushållssektorn men redovisas separat. Nettoöverföringen till premiepensionssystemet var 2019, vilket var högre än 2018. Transfereringar till hushåll inom socialförsäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner ökade med . Premiepensionerna ökade med och bostadstillägget ökade med . Något ökade kostnader för sjukpenning Kostnaden för sjukpenning ökade något 2019. Antalet sjukpenningdagar fortsatte att minska men det motverkades av att medelersättningen steg. Sjukpenningtalet anger hur många dagar med sjukpenning och rehabiliteringspenning som betalas ut per försäkrad i . För december var sjukpenningtalet vilket är en minskning jämfört med . Sjukfrånvaron bland anställda i ligger strax under den genomsnittliga europeiska nivån. Utgifter för aktivitets- och sjukersättning minskar Aktivitets- och sjukersättningen minskade med . Antalet personer som fick sjukersättning minskade med ca 15 300 personer och uppgick till strax över 247 000 personer. skedde även en viss ökning av personer som erhöll aktivitetsersättning. Kostnader för föräldraförsäkringen ökade Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldraförsäkringen och kostnaderna för barnbidragen sammantaget med drygt Ökningen av föräldrapenning och barnbidrag beror på att både antalet barn och medelersättningen från föräldraförsäkringen stiger. Utgifter för arbetslöshetsersättningen ökade Bland de övriga transfereringarna till hushåll ökade kostnaderna för arbetsmarknads- området med . Arbetslösheten ökade från i genomsnitt 2019 enligt Arbetsförmedlingens statistik. Ökade kostnader för studiebidrag Kostnaden för studiebidragen ökade med vilket beror på att studiemedlens bidragsdel och studiebidraget för gymnasiestuderande höjdes fr.o.m. . Minskade utgifter för nyanlända invandrare Arbetsförmedlingens ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare och etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare minskade med sammantaget ca . Nettoöverföringen till premiepensionssystemet ökade Nettoöverföring till premiepensionssystemet uppgick till vilket är knappt 1 miljard mer än 2018. Transfereringar till företag ökade Transfereringar till företag ökade med . Ökningen förklaras framförallt av bidragen till Public servicebolagen. Bidragen till Klimatinvesteringar minskade med . Transfereringar till kommuner ökade Transfereringarna till kommuner ökade totalt med och därmed har de senaste årens ökning av bidragen till kommuner fortsatt. De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas i statens budget där det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Ökade ersättningar till kommunerna för ingående mervärdesskatt Kommunernas ersättning för ingående mervärdesskatt ökade med till följd av ökad konsumtion. Stöd till kommuner och landsting (regioner) ökade Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting ökade med medan stöd med anledning av flyktingsituationen minskade med . Utgifter för kommunersättning för flyktingmottagande minskade bidrag till kommuner för integration och migration minskade med . Minskningen förklaras delvis av färre antal asylsökande och av att antalet barn och unga har minskat kraftigt mellan åren. Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med . Kvalitetshöjande insatser i hälso- och sjukvården Landstingen fick från anslaget Bidrag till folkhälsa och sjukvård för kvalitetshöjande insatser inom sjukvården. Från det nya anslaget Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna betalades ca ut. Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program minskade Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser minskade med Arbetsförmedlingen införde stopp på anvisningar till nya extratjänster och moderna beredskapsjobb fr.o.m. . Kommunerna fick en ökning om för anslaget Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Bidraget ska användas till insatser som stärker likvärdighet och kunskapsutveckling i förskoleklass och . Stödet för Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och Fler anställda i lågstadiet minskade tillsammans med ca . Även bidraget till utveckling av socialt arbete minskade något. Transfereringar till utlandet ökade Transfereringar till utlandet ökade med . Kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom (Sida) ökade med ca . Det är främst utbetalningarna till multilaterala utvecklingsbanker och fonder samt skuldavskrivningar som ökade. För att nå upp till målet om att ska betala av bruttonationalinkomsten i bistånd, höjdes främst anslaget för biståndsverksamhet. Utgifterna för migration som ingår i biståndsramen förväntas minska och det förklarar en utökad ram inom biståndsverksamheten. Avgiften till EU minskade något. Till skillnad mot redovisningen på statens budget redovisas avgiften i resultaträkningen periodiserad. Avsättningar till fonder gäller främst Resolutionsreserven och Kärnavfallsfonden Totalt uppgick avsättningar till fonder till , vilket är en marginell förändring jämfört med . Resolutionsreserven tillförs resolutionsavgifter och avkastning på fonderade medel. Avsättningen var vilket var lägre än föregående år eftersom avgifterna har sänkts från till av avgiftsunderlaget. Avsättningen till Kärnavfallsfonden uppgick till . Avsättningen ökade på grund av positiva orealiserade värdeförändringar på finansiella instrument. Avsättningen till Insättningsgarantifonden beror på det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten. Avsättningarna till fonden uppgick till . Kostnader för statens egen verksamhet ökade Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till 2019. Det är en ökning med jämfört med . Kostnaden beräknas exklusive arbetsgivaravgifter för statsanställda som är en intern statlig kostnad. Statens personalkostnader ökade totalt med eller . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med , vilket motsvarar . Pensionskostnaderna ökade med motsvarande . Statens tjänstepensionsverks kostnader för försäkringstekniska avsättningar för tjänstepensioner ökade med i den del som redovisas i resultaträkningen. Lokalkostnaderna ökade marginellt jämfört med . Försvarsmaktens kostnader för lokaler ökade till följd av verksamhetsövergång från . Migrationsverkets lokalkostnader minskade framför allt beroende på ett fortsatt minskat behov av bostadsplatser. Garanti- och kreditkostnader minskade Garanti- och kreditkostnader minskade något jämfört med föregående år. och kostnader minskade medan kostnader ökade något. Övriga driftkostnader minskade marginellt jämfört med föregående år. Ökat resultat i statliga företag Resultatandelarna i statliga företag har ökat med jämfört med och uppvisar ett totalt resultat på . resultat förbättrades med till en vinst på . Förbättringen avser främst ett högre resultat från den operativa verksamheten. Resultatet för förbättrades med . Förbättringen avser främst högre marknadspriser på järnmalm, en starkare dollarkurs och minskade kostnader för avsättningar till samhällsomvandling. redovisade ett minskat resultat med knappt främst hänförlig till en lägre värdeökning för växande skog. redovisade en högre resultatandel jämfört med . Föregående år var negativt påverkat av bl.a. realisationsförluster vid avyttring av verksamheter. Lägre nettokostnad för statsskulden Nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakurs- förändringar m.m.) minskade med och uppgick till . Påverkan från valutakursförändringar har förbättrats med och räntekostnaderna har minskat med . Den största kostnadsökningen avser realiserade kursförändringar som försämrats med I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, kapital och skulder per . Balanserade utgifter för utveckling Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar