prop · H80363 · 2020-12-15 00:00:00 — uppmärksamma och förebygga ekonomisk brottslighet av olika slag. Brottsligheten och den upplevda otryggheten är ojämnt fördelad i problemen är störst ägnats särskild uppmärksamhet. Det har bland annat tagit sig uttryck i en ökad polisiär närvaro, satsningar på kontrollåtgärder mot organiserad brottslighet med koppling till utsatta områden, riktade insatser mot livsstilskriminella och en förstärkning av tidiga och samordnade insatser till barn och unga i utsatta områden. Ur ett vidare perspektiv har regeringen möjliggjort för kommuner, regioner och civilsamhällesorganisationer att förstärka arbetet med att minska och motverka segregation genom statsbidrag fördelade av Delmos och . Det innefattar insatser både för att förbättra situationen i områden med socioekonomiska utmaningar och för att motverka strukturella orsaker till segregation. senaste nationella lägesbild över utsatta områden visade på en sammantaget positiv utveckling, även om det skett försämringar i vissa områden. Regeringen vill understryka att det utöver långsiktig polisiär närvaro krävs fortsatta krafttag och uthålliga insatser från hela samhället för att förebygga brottslighet med koppling till utsatta områden. De regelbundna möten som anordnar med kommunstyrelseordförandena i kommuner med särskilt utsatta områden eller riskområden är viktiga för att följa utvecklingen i dessa områden och säkerställa att de åtgärder som beslutas nationellt är anpassade efter lokala behov. Ett intensivt arbete pågår också med att genomföra åtgärderna i 34- punktsprogrammet mot gängkriminalitet. Beslut av olika slag har redan fattats om en majoritet av punkterna och fullföljandet av programmet innebär bland annat ytterligare åtgärder för att stärka de brottsförebyggande insatserna, med särskilt fokus på utsatta områden. Regeringen gör bedömningen att arbetet med att sprida och genomföra det brottsförebyggande programmet har stärkt det situationella perspektivet i de brottsförebyggande åtgärder som vidtas av olika aktörer i samhället. I Brås uppföljning av arbetet identifieras utvecklingstendenser och exempel på initiativ, på lokal och nationell nivå, inom bland annat byggnation och platsutveckling som tyder på detta. Ett sådant exempel är regeringens uppdrag till att ta fram en vägledning för brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärder i samhällsbyggnadsprocessen. framkommer det att det fortsatt finns behov av att utveckla den situationella ansatsen. Brå har bland annat föreslagit en översyn av i syfte att stärka det brottsförebyggande perspektivet. Regeringen har i sitt arbete tagit initiativ till åtgärder både för att involvera aktörer med ett mer situationellt perspektiv i det brottsförebyggande arbetet och för att underlätta för fler att ta hänsyn till situationella brottsförebyggande aspekter i sina respektive verksamheter. På uppdrag av regeringen har exempelvis informationskampanjer genomförts och vägledningar tagits fram för att öka kunskapen om och tillämpningen av situationella brottsförebyggande metoder. Regeringen avser att fortsatt verka för att stärka det situationella perspektivet i den framtida inriktningen av arbetet. Inom ramen för det arbetet kommer regeringen att överväga lämpliga åtgärder för att brottsförebyggande och trygghetsskapande aspekter i högre grad ska beaktas inom fysisk planering och byggande. Regeringen vill också betona vikten av att fortsatt utveckla arbetet med brottsofferfrågor som en del av det brottsförebyggande arbetet. De myndighetsuppdrag som pågår för ökad upptäckt av 2020/21:63 våldsutsatthet samt stärkt skydd av och stöd till brottsoffer inom prostitution och människohandel är exempel på angelägna åtgärder som bidrar till att förebygga upprepad utsatthet och det svåra lidande som det innebär. Ett välfungerande stöd till den som utsatts för brott har betydelse för såväl brottsoffrens som allmänhetens inställning till och förtroende för rättsväsendet, vilket också kan leda till att fler brottsutsatta vänder sig till myndigheterna för hjälp. 7.4Det gemensamma ansvaret och den fortsatta uppföljningen Det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott fokuserar på samhällets gemensamma ansvar för att förebygga brott och innebär en tydlig styrning mot en breddning av och långsiktighet i det brottsförebyggande arbetet. Brottsligheten berör alla delar av samhället och ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete behöver präglas av en helhetssyn och integreras i det löpande arbetet i de flesta politikområden. Regeringen har vidtagit åtgärder för att detta ska genomsyra det politiska beslutsfattandet på central nivå, bland annat genom inrättandet av en interdepartemental arbetsgrupp som bidrar till att stärka det brottsförebyggande perspektivet inom olika politikområden och löpande samordnar regeringens arbete på området. Den parlamentariska trygghetsberedningen, som tillsattes , syftar också till att bredda de kriminalpolitiska insatserna till fler samhällssektorer än rättsväsendet och är ett viktigt initiativ för att långsiktigt förankra det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet över partigränserna. Beredningens arbete och dess årliga rapporter till regeringen kommer att vara viktiga underlag för den fortsatta utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet. De regelbundna forskardialoger som har initierats i bidrar också till att säkerställa en fortsatt kunskapsbaserad utveckling av kriminalpolitiken. Det är regeringens uppgift att genom initiativ till lagstiftning och annan regelgivning, myndighetsstyrning och budgetpolitik styra utvecklingen och skapa förutsättningar för andra aktörer att vidta de åtgärder som krävs för ett långsiktigt brottsförebyggande arbete inom alla samhällssektorer. Regeringen har därutöver en viktig opinionsbildande roll som handlar om att stimulera och entusiasmera fler aktörer att bidra till att förebygga brott. I skrivelsen Tillsammans mot brott aviserade regeringen sin avsikt att tillsätta en nationell samordnare för brottsförebyggande frågor, som skulle arbeta med att öka engagemanget för och prioriteringen av det brottsförebyggande arbetet i offentlig och privat verksamhet. I enlighet med tillkännagivande i samband med behandlingen av skrivelsen har regeringen inte tillsatt någon sådan nationell samordnare. Som redovisats i denna skrivelse har regeringen på andra sätt arbetat aktivt för att sprida programmet och manifestera vikten av det brottsförebyggande arbetet. Här har också Brå och länsstyrelserna en central roll. Spridningen av programmet har enligt regeringens bedömning lett till en ökad medvetenhet hos fler aktörer om det gemensamma ansvaret för och förtjänsterna av ett strukturerat brottsförebyggande arbete. Det gäller flera myndigheter såväl inom som utanför rättsväsendet. Det finns också flera exempel på initiativ som tyder på ett ökat engagemang inom näringslivet och det civila samhällets organisationer. Dessa aktörer bidrar med viktig kunskap, innovationsförmåga och resurser och regeringen avser att fortsatt verka för att ytterligare involvera dem i det brottsförebyggande arbetet. Det handlar både om att genom informations- och kunskapsspridning och olika stödjande och främjande åtgärder stimulera företag, branschorganisationer och föreningar till egna initiativ och om att aktivt engagera företrädare för näringsliv och civilsamhälle i regeringens och myndigheternas arbete. De initiativ som regeringen har tagit till rundabordssamtal med branschföreträdare för att stärka det brottsförebyggande arbetet när det gäller till exempel stadsplanering och hanteringen av sprängmedel, liksom det nya statsbidraget till arbetsmarknadens parter för att stärka arbetet mot brott i arbetslivet, är exempel på hur detta arbete konkret kan bedrivas. Att kommunerna saknar ett övergripande ansvar för brottsförebyggande arbete kan påverka förutsättningarna för andra aktörer som bedriver förebyggande arbete och vars insatser ofta behöver samordnas med kommunala åtgärder. Det gäller såväl myndigheter som det civila samhällets organisationer och näringslivet. Resultatet av den utredning som ser över kommunernas ansvar för brottsförebyggande arbete och omhändertagandet av förslagen kommer därför att ha stor betydelse för den fortsatta utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet. Regeringen har etablerat en struktur för systematisk uppföljning av det brottsförebyggande programmets genomförande på lokal, regional och nationell nivå genom länsstyrelsernas och Brås uppdrag att redovisa utvecklingen av arbetet. Detta kommer att vara fortsatt viktiga underlag framöver, både för att synliggöra det brottsförebyggande arbetet och för att säkerställa att det genomförs i enlighet med de angivna målsättningarna. För att regeringen ska ha möjlighet att ingående följa upp det fortsatta utvecklingsarbetet, och verka för ett bredare genomslag för det brottsförebyggande programmet kan det också bli aktuellt med ytterligare uppdrag till utvalda myndigheter att redovisa hur de arbetar för att uppnå de strategiska målsättningarna i programmet. Det brottsförebyggande arbetet påverkas även av händelser i och i vår omvärld. Utbrottet av covid-19, med de förändrade livsmönster och svåra ekonomiska konsekvenser som pandemin för med sig, bedöms kunna medföra både kortsiktiga och långsiktiga konsekvenser för det brottsförebyggande arbetet. Den akuta fasen med snabbt föränderliga omständigheter och beteenden ställer omedelbara krav på kontinuerliga lägesbilder av brottslighetens utveckling inom olika områden samt hög flexibilitet i arbetet. Det är angeläget att säkerställa ett brottsförebyggande perspektiv i de reformer och åtgärder som vidtas trots kravet på ett mycket högt tempo i det politiska beslutsfattandet, för att undvika att nya brottstillfällen skapas. När den akuta fasen är över kommer också kunskap, forskning och analys att ha en central betydelse för att kunna dra lärdomar av krisen för den fortsatta utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet. Framväxten av nya brottsmönster och förmågan till anpassning i det brottsförebyggande arbetet blir särskilt 2020/21:63 viktigt att beakta i den fortsatta uppföljningen av det brottsförebyggande arbetets utveckling. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Redovisning av åtgärder i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott