prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — Det beror främst på att det allmänna barnbidraget höjdes med till och barn fr.o.m. . Dessutom ökade utgifterna till följd av fler barn i åldrarna 0–. Höjd medelersättning medförde högre utgifter för föräldrapenning jämfört med föregående år Jämfört med 2018 blev utgifterna för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring (1,) högre. Anslaget finansierar förmånerna föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning. Det var framför allt utgifterna för föräldra- penning som ökade. Utgifterna för föräldrapenning utgjorde av utgift- erna för anslaget och ökade med (2,) jämfört med . Utgifterna blev högre trots att antalet ersättningsdagar med föräldrapenning totalt minskade med ca (1,) jämfört med . Det beror främst på att medelersättningen per dag blev högre. Den genomsnittliga ersättningen per dag för föräldrapenningen ökade med Medelersättningen var per dag för kvinnor och per dag för män. Skillnaden beror dels på inkomstskillnader mellan könen, dels på att kvinnor använder fler lägstanivå- och grundnivådagar än män. Utgifterna påverkas även av fördelningen av föräldrapenningdagar mellan män och kvinnor. tog män ut av föräldrapenningdagarna. Det är en högre andel än 2018 då männen tog ut av dagarna. RiR 2019:9 Trångboddhet – konsekvenser för hälsa och skolresultat har granskat bostadsbidraget och dess effekter av trångboddhet. Regeringen har i skrivelsen om bostadsbidrag och trång- boddhet (skr. 2019/20:4) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:SfU9, rskr. 2019/20:52). 2.6.13Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Tabell 2.71 UO 13 Anslag -0,4 -9,3 -3,9 -54,5 -5,7 Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering, åtgärder mot segregation och jämställdhetspolitik. Utgifterna uppgick till och är därmed (5,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 minskade utgifterna med (23,). Antalet kommunmottagna lägre än beräknat Utfallet för anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev , vilket är (9,) lägre än vad som anvisades i statens budget och lägre (26,) jämfört med föregående år. Skillnaden mot budgeten beror framförallt på att ersättningarna till kommunerna för ensamkommande barn och unga samt schablonersättningarna för mottagande av nyanlända blev lägre. Orsaken är främst att det genomsnittliga antalet mottagna blev ca 12 000 () lägre än vad som antogs i statens budget. Jämfört med 2018 så minskade ersättningarna till kommunerna för ensamkommande barn och unga samt schablonersättningarna för mottagande av nyanlända med Det beror på att det genomsnittliga antalet mottagna personer som kommunerna får ersättning för minskade . Enbart det genomsnittliga antalet ensamkommande barn och unga minskade . Tabell 2.72 Kommunmottagna m.m. 2019 -42,1 -41,1 -43,3 Antal kommunmottagna under 18 år -47,2 -49,4 -44,6 Antal ensamkommande och unga -28,2 -26,4 -45,8 Totalt antal mottagna de senaste 24 månaderna som kommunerna får Totalt antal mottagna* -37,9 -39,2 -36,2 -25,3 Genomsnitt för respektive år -32,1 -11,0 *Sammanställningen över 2019 och 2018 utgår från situationen den sistadecember respektive år. Färre än beräknat i etableringsinsats Utgifterna för anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare blev (3,) lägre än anvisat i statens budget. Detta berodde på främst på att antalet nyanlända i etableringsinsatser blev lägre än väntat. Det genom- snittliga antalet deltagare i etableringsuppdraget uppgick till 38 802, vilket är 3 998 deltagare färre än beräknat. Jämfört med 2018 minskade utgifterna med (27,). Orsaken är att antalet nyanlända i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag minskade , från i genomsnitt 62 405 deltagare 2018 till 38 802 deltagare 2019. Högre utgifter för åtgärder mot segregation efter förändringar i statens budget Utfallet för anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation uppgick till , vilket är högre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget 2019 beslutade att anvisa anslaget ytterligare . Orsaken var att hade ingått bindande åtaganden om statsbidrag till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden som var lite högre än vad anvisade anslaget i den ursprungliga budgeten . Jämfört med ökade utgifterna under anslaget med . utbetalades dock statsbidraget till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional Sammantaget blev utbetalningarna av detta statsbidrag oförändrade . Högre utgifter för särskilda jämställdhetsåtgärder Utfallet för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder uppgick till , vilket är () högre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget 2019 beslutade att anvisa anslaget ytterligare för att bl.a. möjliggöra ytterligare insatser för att motverka mäns våld mot kvinnor och arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck. beslutade att anvisa förvaltningsanslag ytterligare , vilket förklarar varför utfallet blev högre än den ursprungliga budgeten. Utfallet för anslaget 1:4 Hemutrustningslån uppgick till , vilket är (54,) lägre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. Det beror främst på att antalet personer som kan ansökan om lån, dvs. som beviljats uppehållstillstånd och tagits emot i en kommun, blev lägre än väntat och därmed blev även hemutrustningslånen färre. Tabell 2.73 UO 13 Beställningsbemyndiganden Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag för kvinnors organisering Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . RiR 2018:33 Jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken – ett outnyttjat verktyg har granskat om regeringens integrationspolitik har jämställdhets- integrerats och därmed gett förutsättningar för likvärdigt och effektivt stöd. Regeringen har i skrivelsen om jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken (skr. 2018/19:97) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har tillkännagett som sin mening att regeringen bör införa ett nytt jämställdhetspolitiskt delmål om integration. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2018/19:AU14, rskr. 2018/19:300). RiR 2019:16 Diskrimineringslagens krav på lönekartläggning – ett trubbigt verktyg för att minska löneskillnader mellan könen. har granskat hur lönekartläggning fungerar för att motverka osakliga skillnader i lön och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män. Regeringen har i skrivelsen om diskrimineringslagens krav på lönekartläggning (skr. 2019/20:48) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:AU5, rskr 2019/20:152). 2.6.14Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Tabell 2.74 UO 14 Anslag politiska program och insatser -3,9 Europeiska socialfonden m.m. för -27,4 Nystartsjobb och stöd för -5,1 -61,3 -12,5 -98,5 -2,9 -0,7 Utgiftsområdet omfattar områdena arbetsmarknad och arbetsliv och består i huvudsak av utgifter för matchning av arbetssökande och lediga jobb, arbetsmarknadspolitiska program, arbetslöshetsförsäkringen, lönegarantiersättning och Europeiska social- fonden samt arbetsmiljö, arbetsrätt och lönebildning. Myndigheter inom området är bl.a. Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, och Arbetsdomstolen. Utfallet uppgick till , vilket är (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utfallet (0,) lägre. Anvisade medel för anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader minskade med (9,) jämfört med . För att anpassa verksamheten till det minskade förvaltningsanslaget varslade Arbetsförmedlingen 4 500 anställda om uppsägning och beslut togs om att minska antalet arbetsförmedlingskontor. Omställ- ningen av verksamheten har medfört minskad kapacitet för Arbetsförmedlingen att anvisa arbetssökande till insatser, vilket påverkat utfallet för flera anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Antalet arbetslösa ökade med 28 300 Tabell 2.74 visar arbetsmarknadsstatistik från Arbetskraftsundersökningen (), som utförs av . Statistiken är från helårsundersökningarna . Antal arbetslösa, 15–74 år - varav personer med - varav ungdomar,15–24 år Arbetslösheten, 15–74 år (arbetslösa som andel av Ungdomsarbetslösheten, 15– som andel av samtliga ungdomar i arbetskraften) Anm.: Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2019 respektive 2018. Summorna i tabellen innehåller mindre skillnader på grund av avrundningar till hela hundratal i underliggande statistik. Jämförelsetalen har räknats om med anledning av att SCB har reviderat statistiken. Det genomsnittliga antalet arbetslösa i åldern 15–ökade enligt med 28 300 personer . Antalet arbetslösa som är heltidsstuderande ökade med 14 600 personer mellan åren. Antalet långtidsarbetslösa, dvs. personer som varit arbetslösa , ökade med 2 800 personer. Antalet arbetslösa personer med utomnordiskt ursprung ökade med 13 300 personer, varav antalet kvinnor ökade med 10 000 personer. Andelen arbetslösa med utomnordiskt ursprung uppgick av samtliga arbetslösa, vilket kan jämföras med Andelen personer med utomnordiskt ursprung i långtidsarbetslöshet minskade från 2019. Ungdomar i åldern 15–utgör av samtliga arbetslösa. Antalet arbetslösa ungdomar ökade med 18 000 personer (16,) mellan åren, varav antalet kvinnor ökade med 10 300 personer och antalet män med 7 700 personer. Högre utgifter än beräknat för arbetslöshetsersättning motverkades av lägre utgifter än beräknat för aktivitetsstöd Utgifterna för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd blev , vilket är (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning blev högre än vad som beräknades i statens budget. Det beror bl.a. på att arbetslösheten blev högre än beräknat. De högre utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning motverkades delvis av att utgifterna för aktivitetsstöd blev lägre än vad som ursprungligen beräknades i statens budget. Det beror på minskad produktions- och beslutskapacitet pga. omställningen av Arbetsförmedlingens verksamhet. Antalet unika deltagare i arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd uppgick till 286 981 vilket är en minskning med Regeringen beslutade att ta bort kravet på nystartsjobb om att andra anställningsförmåner än lön ska vara likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal. Det förväntades leda till fler nystartsjobb och minskade utgifter för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. minskade därför anslaget med i enlighet med propositionen Vårändringsbudget . Utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program blev lägre än budgeterat Utgifterna för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev , vilket är (3,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att antalet deltagare i etableringsuppdraget var lägre än beräknat. Många deltagare har uppnått maxtiden inom uppdraget som antalet nya deltagare har minskat. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade anslaget ytterligare , främst för att stärka arbetet med s.k. lokala jobbspår som syftar till att rusta arbetssökande för att möta arbetsgivares behov av utbildad arbetskraft. Tabell 2.76 Arbetsmarknadspolitiska program och insatser Sökande i program totalt -Därav jobb- och varav utrikesfödda i jobb- och -Därav förberedande insatser -Därav jobbgaranti för Anm.: Statistiken i tabellen avser genomsnitt för helåren 2018 respektive 2019 beräknat utifrån Arbetsförmedlingens månadsstatistik. Källa: Arbetsförmedlingen. Antalet inskrivna arbetslösa vid Arbetsförmedlingen uppgick i genomsnitt till 349 173 personer vilket är en ökning jämfört med . Begreppet inskrivna arbetslösa omfattar öppet arbetslösa samt deltagare i arbetsmarknads- politiska program. Som öppet arbetslösa räknas de som saknar, aktivt söker och omgående kan ta ett arbete och som inte deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Tabell 2.75 visar statistik om deltagandet i arbetsmarknadspolitiska program. Av de inskrivna arbetslösa deltog i genomsnitt i arbetsmarknadspolitiska program , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Det största programmet, sett till antal deltagare, är jobb- och utvecklingsgarantin som svarade för av det genomsnittliga antalet deltagare i samtliga program med aktivitetsstöd. Det genomsnittliga antalet deltagare i jobb och utvecklingsgarantin ökade jämfört med . Ökningen var större bland kvinnor än bland män. För både kvinnor och män skedde ökningen bland personer som tidigare deltagit i etableringsuppdraget. Ökningen förklaras både av ett fortsatt inflöde från etableringsuppdraget och ett minskat utflöde ur jobb- och utvecklingsgarantin. Antalet utrikesfödda i program med aktivitetsstöd ökade med Den största ökningen av antalet utrikesfödda gällde deltagande i etableringsprogrammet. Etableringsprogrammet infördes och antalet deltagare har ökat successivt. Antalet deltagare i förberedande insatser uppgick i genomsnitt till 12 020 personer vilket var en minskning jämfört med föregående år. Det beror bl.a. på Arbetsförmedlingens prioriteringar av programinsatser. Dessutom saknades avtal för tjänsten Introduktion till arbete under då upphandlingen överklagades. Antalet deltagare i jobbgarantin för ungdomar var i genomsnitt 13 867 personer. Det är en ökning jämfört med . Lägre utfall än beräknat för nystartsjobb Utfallet för anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar blev , vilket är (5,) lägre än anvisat i statens budget. Det kan delvis bero på att omställningen av Arbetsförmedlingens verksamhet medförde minskad produktions- och beslutskapacitet. Regeringen beslutade att ta bort kravet på nystartsjobb om att andra anställnings- förmåner än lön ska vara likvärdiga med förmåner enligt kollektivavtal. Det förväntades leda till fler nystartsjobb och därmed ökade utgifter. anvisade därför anslaget ytterligare i enlighet med propositionen Vårändringsbudget . Utfallet för lån till körkort blev lägre än beräknat Utfallet för anslaget 1:13 Lån till körkort blev , vilket är (61,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på färre beviljade låneansökningar än beräknat i statens budget och att en betydande andel av de som beviljats lån inte begärt utbetalning. Körkortslån på högst kan beviljas till den som är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och är . Av de som ansökte om körkortslån har fått avslag på sin ansökan. Den vanligaste orsaken till avslag är att den sökande inte uppfyller villkoret om arbetslöshet. beviljades 7 025 personer körkortslån. Från besluts- datum har kunderna på sig att begära utbetalning. har 4 310 personer fått körkortslån utbetalat. Utfallet för anslaget 2:4 blev , vilket är (12,) lägre än anvisat i statens budget. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget minskade anvisade medel med för att finansiera ökningar av andra anslag. Utfallet för anslaget 2:5 Arbetslivspolitik blev , vilket är (98,) lägre än anvisat i statens budget. De principer som tillämpades vid utformningen av budgetpropositionen innebar att anslaget anvisades 20 miljoner konor för ett redan genomfört forskningsuppdrag. minskade därför anvisade medel med i enlighet med propositionen Vårändringsbudget 2019. Utfallet för Europeiska socialfonden blev lägre än beräknat och föregående år Utfallet för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 blev (27,) lägre än anvisat i statens budget och uppgick till Jämfört med föregående år blev utfallet (16,) lägre. Det lägre utfallet beror på lägre medelsförbrukning i de beviljade projekten än beräknat. Bidrag till lönegarantiersättning blev högre än beräknat och föregående år Utfallet för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning blev , vilket är (25,) högre än anvisat i statens budget. Jämfört med 2018 blev utfallet (39,) högre. Det beror på att fler anställda drabbats av konkurser jämfört med föregående år och vad som beräknades i statens budget. Antalet anställda drabbade av konkurser uppgick till 22 727 vilket var en ökning från föregående år. Antalet företagskonkurser uppgick till 7 358 vilket var en ökning . gällande företag med 20 eller fler anställda ökade dock . Då utbetal- ningarna av lönegarantiersättning ökade mer än beräknat anvisade ytterligare i enlighet med propositionen Höständringsbudget . Utgifterna för anslaget 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader blev (6,) lägre än 2018. Det beror framför allt på lägre personalkostnader. var det 1 623 anställda som förhandlades som övertaliga varav 823 personer har slutat . Utöver det har 1 504 anställda själva valt att avsluta sin anställning. Antalet årsarbetskrafter vid Arbetsförmedlingen uppgick till 10 705 vilket var en minskning med 2 021 årsarbetskrafter (15,) . Högre utgifter för bidrag till arbetslöshetsersättning jämfört med föregående år Jämfört med 2018 blev utfallet för anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd (6,) högre. Det förklaras främst av att utgifterna för bidrag till arbetslöshetsersättning ökade med (11,). var arbetslösheten i genomsnitt för personer i åldern 15–, vilket var en ökning jämfört med . Det genomsnittliga antalet personer som fick arbetslöshetsersättning uppgick till 97 143 , vilket var en ökning . Utgifterna för arbetsmarknadspolitiska program och insatser minskade jämfört med föregående år Utgifterna för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser blev (24,) lägre än 2018. vilket var en minskning med (23,från föregående år). Omställningen av Arbetsförmedlingens verksamhet medförde minskad kapacitet att anvisa arbetssökande till insatser. Minskningen av programanslaget innebar minskat antal deltagare och minskade utgifter för upphandlade tjänster och utbildningar. Arbetsförmedlingen införde också ett tillfälligt beslutsstopp för anvisningar till extratjänster liksom ett stopp för moderna beredskapsjobb vilket medförde minskade utgifter på anslaget. Utgifterna för lönebidrag och ökade jämfört med föregående år Utgifterna för anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. blev , vilket är (8,) högre än föregående år. Det beror delvis på ökade statsbidrag för fler anställningar hos . Statsbidragen till uppgick till , vilket är högre än föregående år. Dessutom blev utgifterna för lönebidrag högre till följd av högre genomsnittlig bidragsnivå och ökade kostnader för handledararvode. De totala utgifterna för lönebidrag blev . Svagare konjunktur bidrog till lägre utgifter för nystartsjobb Utfallet för anslaget 1:12 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar blev (7,) lägre jämfört med föregående år. Det bedöms bl.a. bero på en svagare konjunktur. Det genomsnittliga antalet personer med nystartsjobb uppgick till 29 600 personer , vilket är en minskning med 3 018 personer (9,) jämfört med . Tabell 2.77 UO 14 Beställningsbemyndiganden Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till Skillnaden för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser beror på att det rådde anvisningsstopp på subventionerande anställningar under anslaget större delen av året. iakttagelser – årlig revision Rådet för Europeiska socialfonden i Rådet för Europeiska socialfonden i () har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. har överskridit det av regeringen beslutade avseende beställningsbemyndigandet för Fonden för europeiskt bistånd för dem som har det sämst ställt genom att ingå åtaganden för för anslag 4:7 ap 2 Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt (FEAD) 2014–2020 under utgiftsområde 9 med och för ap 6 med . 2019:18 Arbetsförmedlingens matchningsarbete – svag kunskapsbas och brister i styrningen har granskat om Arbetsförmedlingens styrning av matchningsarbetet skapar förutsättningar för effektivitet och likvärdighet. Regeringen har i skrivelse om Arbetsförmedlingens matchningsarbete (skr. 2019/20:46) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:AU6, rskr. 2019/20:153). 2019:27 Stöd till start av näringsverksamhet – långsiktiga effekter och Arbetsförmedlingens arbetssätt har granskat om programmet stöd till start av näringsverksamhet är en effektiv åtgärd i jämförelse med andra arbetsmarknadspolitiska program eller att kvarstå i öppen arbetslöshet. Regeringen har redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av gransk- ningsrapporten i regeringens skrivelse om stöd till start av näringsverksamhet (skr. 2019/20:73). Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. Tabell 2.78 UO 15 Anslag -0,5 -9,9 -4,2 -26,0 -1,4 -11,6 -7,7 Utgiftsområdet omfattar utgifter för ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestart- stöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärende- hantering inom () hör till utgiftsområdet. Utfallet uppgick till och blev därmed (7,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utgifterna (8,) högre. Utgifterna för studiemedel blev lägre än anvisat i statens budget Utfallet för anslaget 1:2 Studiemedel uppgick till , vilket är (9,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror framför allt på att utgifterna för prioriterat studiebidrag för de som saknar slutbetyg från grundskola eller 3-årig gymnasieutbildning blev lägre än beräknat. Anslaget används till utgifter för studiebidrag, tilläggsbidrag och pensions- avgifter. För studiebidraget finns två olika nivåer: en generell nivå och en högre nivå. I den generella nivån utgör bidragsdelen av totalbeloppet för studiemedel (studiebidrag och studielån) och i den högre nivån utgör bidragsdelen av totalbeloppet. Utgifterna för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå för vuxna studerande som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning ingår inom gruppen med den högre nivån. Utgifterna för studiestartsstöd blev lägre än anvisat i statens budget Utfallet för anslaget 1:7 Studiestartsstöd blev (26,) lägre än beräknat i statens budget. Det beror till stor del på att outnyttjade medel inte har omfördelats optimalt mellan kommuner. Studiestartsstöd är ett rekryteringsverktyg som kommunerna kan använda inom ramen för deras befintliga uppdrag att verka för att vuxna deltar i utbildning. Studiestartsstöd kan beviljas vissa arbetslösa personer som varit anmälda som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen och som studerar. Negativ reporänta medförde lägre utgifter för studiemedelsräntor Utfallet för anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor blev , vilket är (9,) högre än beräknat i statens budget. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisade anslaget ytterligare eftersom kostnaderna för räntorna ökat mer än Eftersom styrränta (reporäntan) var negativ blev räntan på återkravsskulden också negativ. Ränteutgifterna på återkravsskulden påverkas till stor del av reporäntans utveckling. Ett återkrav uppstår när en person har fått studiemedel utbetalt felaktigt. Den vanligaste orsaken till att personer får återkrav är att de har inkomster över fribeloppet. Utfallet för anslaget 1:1 Studiehjälp blev (5,) högre än 2018.