prop · H703177 · 2020-06-16 00:00:00 — I modellen för hushåll där kvinnan (alternativt mannen i ensamboende hushåll) är mellan 56 och 64 året innan avdraget görs läggs ingen vikt vid föräldrapenning utan i stället ålderspension. Modellen skattas separat för sammanboende kvinnor och män, vilket gör att det finns en viss skillnad i antalet observationer mellan kvinnor och män. I denna modell har dessutom partnerns egenskaper mindre betydelse. För sammanboende hushåll ingår följande variabler enbart för kvinnan eller mannen i propensity score-modellen om inte annat anges: •ålder och ålder i kvadrat. Ingår även för partnern •förekomst av hemmavarande barn •utbildningsnivå (förgymnasial, gymnasial, eftergymnasial). Ingår även för partnern •födelseland (, , utanför ). Ingår även för partnern •arbetsinkomst och logaritmerad arbetsinkomst (ForvInk, 2011–). Ingår även för partnern från och med t−3 •sjukpenning (belopp och bruttodagar). Baserat på SjukSum som är summan av sjukpenning, förebyggande sjukpenning, arbetsskadesjukpenning •ålderspension (belopp). Baserat på SumAldP03 som är summan av inkomstpension, tilläggspension, premiepension, garantipension, särskilt pensionstillägg och ålderspension från ATP. Följande variabler har vi matchat exakt på: •ålder (dummies för respektive ålder 56–64, dessutom dummies för åldrarna –55 och 65– för mannen i sammanboende hushåll) •förekomst av ålderspension. Utfallsvariabeln är densamma för båda åldersgrupperna. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 10 Andel timmar fördelat på olika ruttjänster (%) 2015–2017. Källa: och egna beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N Tabell 11 Procentuell skillnad i arbetsinkomst mellan sammanboende kvinnor och män samt ensamboende som gör rutavdrag och deras matchade motsvarigheter. Avser hushåll som gjorde rutavdrag med minst Ålder 26–. 3,5* 2,6* 3,9* 4,2* 2,3* 3,3* 2,1* 1,6* Anm: * indikerar statistisk signifikans på 95-procentsnivån, bootstrappade standardavvikelser med 1 000 repetitioner. Punktestimaten är beräknade efter bias-korrektion. Källa: SCB och egna beräkningar. Tabell 12 Procentuell skillnad i arbetsinkomst mellan sammanboende kvinnor och män som gjorde rutavdrag –2017 och deras matchade motsvarigheter fördelat på eventuella barns åldrar (t−1). Avser hushåll som gjorde rutavdrag med . Ålder 26–. Barn 0–6 år Barn 4–6 år Barn 0–3 år 5,8* 4,0* 6,2* 5,4* 2,5* 11,4* 3,7* 4,7* 3,1* 16,6* 5,2* 1,8* 6,4* 2,3* 4,4* 5,1* 2,6* 3,4* 2,5* 2,8* 5,2* 1,5* Anm: Hushåll med barn 0–kan även ha äldre barn. Hushåll med barn 4–har inte yngre barn. Hushåll utan barn avser hushåll utan hemmavarande barn 0–. * indikerar statistisk signifikans på 95-procentsnivån, bootstrappade standardavvikelser med 1 000 repetitioner. Punktestimaten är beräknade efter bias-korrektion. Källa: SCB och egna beräkningar. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 13 Procentuell skillnad i arbetsinkomst mellan sammanboende kvinnor och män samt ensamboende som gjorde rutavdrag –2017 och deras matchade motsvarigheter. Avser hushåll som gjorde rutavdrag med . Ålder 57–. 6,4* −4,8* −6,1* −6,6* −4,3* Anm. * indikerar statistisk signifikans på 95-procentsnivån, bootstrappade standardavvikelser med 1 000 repetitioner. Punktestimaten är beräknade efter bias-korrektion. Källa: SCB och egna beräkningar. I figurerna nedan visas de standardiserade skillnaderna före och efter matchning. På x-axeln är alla variabler i propensity score-modellen uppradade. För i stort sett samtliga variabler minskade skillnaderna mellan rutköparna och jämförelsegruppen. Figur 11 Standardiserade skillnader före och efter matchning för sammanboende kvinnor och män samt ensamboende i åldern 26–2016. Avser hushåll som gjorde rutavdrag med . -0,1 -0,2 -0,3 -0,4 Källa: SCB och egna beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N Figur 12 Standardiserade skillnader före och efter matchning för sammanboende kvinnor och män samt ensamboende i åldern 57–2016. Avser hushåll som gjorde rutavdrag med . -0,1 -0,2 -0,3 Källa: SCB och egna beräkningar. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi har tillämpat en kombination av propensity score-matchning och exakt matchning. Samtliga variabler har matchats t−1, där t är året individer träder in i rutbranschen. Vid matchningen på propensity score har vi använt kernel-matchning. Vid beräkningen av respektive individs propensity score skattar vi sannolikheten för att få ett rutarbete år t (logit). Modellen skattas separat för inrikes födda och utrikes födda. I skattningarna ingår individer där arbetsinkomsten är lägre än och där individen är t−1. Följande variabler ingår i propensity score-modellerna: •ålder (år och år i kvadrat) •arbetslöshetsdagar (ALosDag) •arbetsinkomst (ForvInk) •socialbidrag (SocBidrPersF04) •disponibel inkomst (DispInkPersF04) •förekomst av positiv sammanräknad förvärvsinkomst (=1 om CSFVI>0) •förekomst av arbetslöshetsdagar (=1 om ALosDag>0) •förekomst av socialbidrag (=1 om SocBidrPersF04>0) •familjetyp (kategorier baserat på FamTypF) •vistelsetid (år−SenInvAr), år och år i kvadrat, enbart i modellen för utrikes födda. Vi har matchat exakt på följande variabler: •ålder (18–24, 25–29, 30–39, 40–49, 50–59, >60) •kommungrupp (storstad, större stad, mindre stad, landsbygd) •utbildning (förgymnasial, gymnasial, eftergymnasial) •födelseregion (, , , , , , Övriga), enbart i modellen för utrikes födda •förekomst av arbetsinkomst (ForvInk) som motsvarar minst 1 månadslön för en städare •förekomst av arbetsinkomst (ForvInk) som motsvarar minst 6 månadslöner för en städare •förekomst av socialbidrag (=1 om SocBidrPersF04>0) •förekomst av positiv sammanräknad förvärvsinkomst (=1 om CSFVI>0) •förekomst av arbetslöshetsdagar (=1 om ALosDag>0) •förekomst av socialbidrag (=1 om SocBidrPersF04>0). R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N De utfallsvariabler som används är följande: •arbetsinkomst (ForvInk) •sysselsatt (baserad på SyssStatJ och SyssStat11) •förekomst av arbetsinkomst (ForvInk) som motsvarar minst 6 månadslöner för en städare •förekomst av arbetsinkomst (ForvInk) som motsvarar minst 9 månadslöner för en städare •disponibel inkomst (DispInkPersF04). Figur 13 Skillnad i sysselsättningsgrad (definition sysselsatt ) mellan nya rutarbetare och deras matchade grupper. Nya 2011–2017. År 0 avser året för inträde i rutbranschen. Källa: SCB och egna beräkningar. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 14 Skillnad i andel som har en arbetsinkomst motsvarande minst 6 månadslöner för en städare mellan nya rutarbetare och deras matchade grupper. Nya 2011–2017. År 0 avser året för inträde i rutbranschen. Källa: SCB och egna beräkningar. Figur 15 Skillnad i andel som har en arbetsinkomst motsvarande minst 9 månadslöner för en städare mellan nya rutarbetare och deras matchade grupper. Nya 2011–2017. År 0 avser året för inträde i rutbranschen. Källa: SCB och egna beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N Figur 16 Skillnad i arbetsinkomst mellan nya rutarbetare och deras matchade grupper. Nya 2011–2017. År 0 avser året för inträde i rutbranschen. Källa: SCB och egna beräkningar. I figuren nedan visas de standardiserade skillnaderna före och efter matchning. På x-axeln är alla variabler i propensity score-modellen uppradade som inte ingår i den exakta matchningen. Figur 17 Standardiserade skillnader före och efter matchning, nya rutarbetare . Källa: SCB och egna beräkningar. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Rutköparna: ett räkneexempel Här beskrivs hur vi beräknat en möjlig effekt av rutavdraget på rutköparnas skatter samt följdeffekten på rutköparnas konsumtion av andra varor och tjänster. Eftersom vi inte kan säkerställa orsakssambandet mellan köp av ruttjänster och ökade arbetsinkomster betraktar vi beräkningarna som övre gränser för effekterna. Skattesatserna avser regler. Vi har därmed inte beaktat slopandet av värnskatten. •Hushållens konsumtion delas upp i två korgar: ruttjänster och övriga varor och tjänster. •Ruttjänsternas effekt på hushållens bruttoinkomst är ∆Inkomst. •∆Inkomst fördelas på de två korgarna enligt följande: −övriga varor och tjänster: ∆Övrigt −(1−t) × ∆Inkomst = ∆Rut + ∆Övrigt, där t är marginalskattesatsen. ∆T = ∆Inkomstskatt + ∆Socialavgifter + ∆Momsintäkter. •∆Inkomstskatt = t × ∆Inkomst. •∆Socialavgifter= s ×����������������∆Inkomst,������� där��������Ös är skatteinnehållet i socialavgifterna. •∆Momsintäkter= 1+ �������� × ∆Rut+ 1+��������Ö × ∆Övrigt, där mR och mÖ är momssatserna för ruttjänster och för övriga varor och tjänster. Antaganden om inkomstökning och skattesatser •mR = 0,25, mÖ = 0,20 72Den använda marginalskatten är den genomsnittliga marginalskatten för hela kollektivet. Kommunalskattesatsen antas vara . Genom att det i stor utsträckning är höginkomsttagare som utnyttjar ruttjänster blir den genomsnittliga marginalskatten relativt hög. Sammantaget hade av rutköparna en marginalskatt som var eller högre. 73I beräkningen tas hela arbetsgivaravgiften på upp som skatteintäkt. Om vi korrigerar för den delen av ålderspensionsavgiften som ger pensionsrätt så blir skatteintäkterna cirka R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N •∆Övrigt = (1 − 0,48) × 3,4 – 4,6 = –2, •∆Inkomstskatt = 0,48 × 3,4 = •∆Socialavgifter = 0,3142 × 3,4 = •∆Momsintäkter = 0,20 × 4,6 – 0,167 × 2,832 = •∆T = 1,632 + 1,068 + 0,447 = Rutarbetarna: ett räkneexempel Här beskrivs ett räkneexempel för möjliga effekter på offentliga finanser som följer av att utrikes födda rutarbetare får högre arbetsinkomster. I exemplet ingår inte nya arbetskraftsinvandrare. Ansats och antaganden om branschen •I jämvikt antas att det arbetar 20 000 individer i rutbranschen och att inflödet av nya rutarbetare är lika stort som utflödet. •Andelen utrikes födda rutarbetare som inte är nya arbetskraftsinvandrare antas vara , det vill säga 8 000. •En utrikes född rutarbetare antas arbeta i branschen. Den livslånga inkomstökningen som följer av att ha fått ett rutarbete fördelas därför •Diskonteringsräntan är 0. Antagande om förändrad livsarbetsinkomst •De utrikes födda rutarbetarna som inte är nya arbetskraftsinvandrare antas få en livsarbetsinkomst som är högre än vad de hade fått om de inte fått ett rutarbete. Detta baseras på genomsnitten som redovisas i figur 16 i bilaga 2 för år 0–6 samt på antagandet att inkomstskillnaden därefter minskar tills skillnaden blir försumbar. •Den aggregerade ökade livsarbetsinkomsten för de utrikes födda rutarbetarna som inte är nya arbetskraftsinvandrare fördelas . Det blir (=240 000 × 8 000/5). Den offentligfinansiella effekten beräknas med utgångspunkten att arbetsinkomsterna ökar med . 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ansats för att beräkna möjlig effekt på offentliga finanser •Arbetsinkomsterna ökar med ∆Inkomst. •Offentliga finanser påverkas genom att skatteintäkterna ökar, ∆T, och utgifterna för bidrag minskar, ∆U. •∆U= u × ∆Inkomst, där u är så mycket utgifterna förändras när arbetsinkomsten ökar på marginalen. •∆T = ∆Inkomstskatt + ∆Socialavgifter + ∆Momsintäkter. •∆Inkomstskatt = t × ∆Inkomst, där t är marginalskattesatsen. •∆Socialavgifter= s ×��������∆Inkomst, där s är socialavgiftssatsen. •∆Momsintäkter= 1+�������� × ∆K, där m är momssatsen och K är konsumtion. •∆K = (1−t+u) × ∆Inkomst. Antaganden om inkomstökning, skattesatser och marginaleffekter •t−u = 0,5, vilket betyder att den disponibla inkomsten ökar med 0,5 när bruttoinkomsten ökar med 1. •m = 0,20. •s = 0,3142. •∆Konsumtion = (1 – 0,5) × 0,384 = . •∆Inkomstskatt + ∆U = 0,5 × 0,384 = . •∆Socialavgifter = 0,31420,2 × 0,384 = . •∆Momsintäkter = 1+0,2 × 0,192 = . •∆T − ∆U = 0,192 + 0,121 + 0,032 = . R I K S R E V I S I O N E N RUTAVDRAGET – KONSEKVENSER AV REFORMEN Rutavdraget infördes och ges i form av en skattereduktion för hushållstjänster. Rutavdraget har flera syften. Bland annat ska svart arbete omvandlas till vitt, kvinnor och män ska öka sin tid på arbetsmarknaden och fler korttidsutbildade ska komma in på arbetsmarknaden. fick närmare 900 000 personer rutavdrag, för sammanlagt . har granskat om intentioner med rutavdraget har infriats och om regeringens bedömning att rutavdraget är självfinansierat är välgrundad. Granskningen visar att reformen har haft effekt på vissa grupper. Det gäller till exempel barnfamiljer som har höjt sina arbetsinkomster. Dessutom har utrikes födda som börjat arbeta i rutbranschen fått bättre inkomster och en starkare ställning på arbetsmarknaden. konstaterar dock att det finns ett svagt empiriskt stöd för regeringens bedömning att reformen är självfinansierad. Utifrån granskningen rekommenderar regeringen att •se över beräkningarna av rutavdragets långsiktiga självfinansieringsgrad och långsiktiga effekter på sysselsättningen •beakta den potentiella arbetskraftsinvandringen vid utformningen av åtgärder som syftar till att öka sysselsättningen. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Regeringens skrivelse