prop · H703181 · 2020-06-10 00:00:00 — Så länge den uppgiftsskyldige inte har anledning att tro att han eller hon är upptäckt eller kommer att bli upptäckt, finns möjligheten att träda tillbaka genom rättelse. I de fall inlett en utredning om felaktigt tillgodoförande bör detta som regel utesluta frivillighet. Det är åklagarens uppgift att lägga fram så mycket bevisning att en invändning om frivillig rättelse framstår som obefogad. Paragrafen har fått sin utformning efter synpunkter från Lagrådet. Övervägandena finns i avsnitt 7.8. Paragrafen innehåller en upplysningsbestämmelse om att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela ytterligare föreskrifter om när omställningsstöd får lämnas, hur omställningsstöd ska beräknas och om ansökan, utbetalning och återbetalning av omställningsstöd. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. 10.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:1024) om brottsbekämpande verksamhet I paragrafen regleras vilka brott som omfattas av verksamhet enligt lagen. I första stycket införs en ny punkt 10 som hänvisar till lagen om omställningsstöd. Därigenom kommer att ha möjlighet att arbeta mot brott enligt den lagen. Dessa avser omställningsstödsbrott av normalgraden och grovt brott samt vårdslöst omställningsstödsbrott i fall av grov oaktsamhet. Övervägandena finns i avsnitt 7.8. Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) Prop. om behandling av uppgifter i I paragrafen regleras lagens tillämpningsområde. Ändringen i första stycket innebär att lagens tillämpningsområde utökas till att även omfatta handläggning enligt lagen om omställningsstöd. Övervägandena finns i avsnitt 7.9. I paragrafen finns bestämmelser om de ändamål för vilka uppgifter får behandlas enligt lagen. Punkt 6 kompletteras på så sätt att handläggning enligt lagen om omställningsstöd läggs till ändamålen för vilka uppgifter får behandlas. En följdändring görs också som innebär att även handläggning enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete omfattas av den nya ändamålsbestämmelsen. Övervägandena finns i avsnitt 7.9. I paragrafen regleras vilka uppgifter som får behandlas i beskattnings- databasen. I första stycket punkt 13 görs ett tillägg som innebär att uppgifter även får behandlas i beskattningsdatabasen om de behövs för handläggning enligt lagen om omställningsstöd. Övervägandena finns i avsnitt 7.9. 10.5Förslag till lag om ändring i lagen (2020:435) om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet I paragrafen finns bestämmelser om de ändamål för vilka uppgifter får behandlas enligt lagen. Punkt 6 kompletteras på så sätt att handläggning enligt lagen om omställningsstöd läggs till ändamålen för vilka uppgifter får behandlas. En följdändring görs också som innebär att även handl- äggning enligt lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete omfattas av den nya ändamålsbestämmelsen. Övervägandena finns i avsnitt 7.9. 2019/20:181 11 Ändringar i statens budget I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändringar i statens budget med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19. Ändringarna är föranledda av de lagförslag som lämnas i denna proposition, stödåtgärder inom Europeiska unionen och övriga åtgärder som regeringen avser att vidta för att bekämpa virus- utbrottet och begränsa dess följdverkningar. 11.1Ändringar av statens utgifter I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset har regeringen gett länsstyrelserna i uppdrag att i samråd med och på regionernas initiativ bistå regionerna vid utbyggnaden av kapaciteten för och vid utförandet av tester för covid- 19 inom sina respektive geografiska områden (se vidare förslaget avseende anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg). I uppdraget ingår bl.a. att bistå med samordning av kommunernas testning inom den kommunala hälso- och sjukvården, inom äldreomsorgen samt deras testning av personer med funktionsnedsättning som har insatser enligt socialtjänstlagen (2001:453) eller lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och deras personal. Anslaget bör därför ökas med . Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Garanti till Europeiska unionen för lån till medlemsstater (SURE) Regeringens förslag: godkänner avtalet med om en garanti för ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation till följd av utbrottet av covid-19 (SURE) och bemyndigar regeringen att ställa ut en statlig garanti till Europeiska unionen för SURE som uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: EU:s medlemsländer har drabbats hårt av de ekonomiska konsekvenserna av utbrottet av covid-19. Till följd av detta har Europeiska kommissionen presenterat flera förslag för att mildra lade kommissionen fram ett förslag om att etablera ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation. Europeiska unionens råd antog förordning (EU) 2020/672 om inrättande av ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av covid-19-utbrottet. SURE blir enligt förordningen tillgängligt först efter det att alla medlemsstater har ställt ut nödvändiga garantier. Medlemsländer ska enligt förordningen ha möjlighet att ansöka om lån för faktiska, och eventuellt även planerade, offentliga utgifter som ökat plötsligt och kraftigt fr.o.m. . Utgiftsökningen ska bero på nationella åtgärder med direkt anknytning till system för korttidsarbete eller liknande åtgärder samt, i tillämpliga fall, relevanta hälsorelaterade åtgärder. Europeiska unionens råd ska fatta beslut om lån på förslag från Europeiska kommissionen. Villkoren för lånen, inklusive amorterings- perioder, kan skilja sig åt mellan låntagarländerna. Instrumentens storlek föreslås sammantaget uppgå till högst 100 miljar- der euro och finansieras genom att Europeiska kommissionen lånar medel på kapitalmarknaden för Europeiska unionens räkning. Enligt den ovan nämnda förordningen ska EU:s medlemsländer genom avtal med Europeiska kommissionen ställa ut garantier om totalt till Europeiska unionen. Dessa garantier ska, till- sammans med EU-budgeten, säkerställa Europeiska unionens kreditvär- dighet. Garantierna kommer att vara utställda till dess att Europeiska unio- nens alla betalningsåtaganden kopplade till SURE är infriade, dock längst fram . Fördelningen av medlemsländernas garantiåtaganden baseras på deras bruttonationalinkomst. För del innebär detta att en garanti om högst ställs ut till Europeiska unionen, vilket motsvarar ca . Avtalet träder i kraft först när alla medlemsstater ställt ut sina garantier. Europeiska kom- missionen får utlösa garantin om Europeiska unionen inte tagit emot till- räcklig återbetalning på utestående lån till en medlemsstat och har betalningsskyldigheter som måste infrias för lån upptagna på kapital- marknaden. Avtalet finns i bilaga 6. Fram bedöms risken för att garantin infrias som försumbar, eftersom lånen som Europeiska unionen kommer att ta upp på kapital- marknaden inte kommer att förfalla förrän tidigast i mitten av . De förväntade bestående kostnaderna för garantins hela löptid bedöms vara lägre än det eventuella infriandet av garantin under ett enskilt år. Sannolikt återvinns nämligen utbetalda förluster för garantin genom att det land som inte återbetalat sitt lån från Europeiska unionen i slutändan gör det. Dess- utom är Europeiska unionen en s.k. prioriterad fordringsägare, vilket inne- bär att unionen återbetalas först av borgenärerna vid eventuella betalnings- inställelser. Eventuella infrianden kommer att hanteras av Riksgälds- kontoret. Det finns en rad osäkerhetsfaktorer som försvårar en värdering av den förväntade förlusten under garantins löptid. Dessa inkluderar en lång tidshorisont med amorteringsperioder som kan sträcka sig ända till dess att garantin löper ut , en oklar genomsnittlig amorteringsperiod, oklarhet i hur stor andel av eventuella förfall som kommer att kunna täckas av EU-budgeten, som ska användas i första hand, och osäkerhet beträff- ande till hur stor grad instrumentets maximala kapacitet kommer att 2019/20:181 intecknas. Detta innebär att garantin inte bör hanteras inom ramen för den statliga garantimodellen. Regeringen bedömer att det finns risker med att inrätta SURE. Förslaget undergräver delvis medlemsländernas eget ansvar för att upprätthålla till- räckligt starka offentliga finanser för att hantera framför allt arbets- marknadsrelaterade utgifter. Dessutom finns det en risk för att införandet kan bidra till att liknande stödmekanismer av mer permanent natur etableras framöver. Det finns också, som alltid när en garanti ställs ut, risk för att den infrias och skapar bestående kostnader. Regeringen noterar att den extraordinära situationen med spridningen av covid-19 kan innebära ett tillfälligt behov att komplettera nationella åtgärder med viss finansiering på EU-nivå. SURE skulle förbättra förutsättningarna till långsiktig finansiering till lägre kostnad för länder som drabbats av utbrottet av covid-19. Detta är positivt för svensk ekonomi som är beroende av omvärlden. Regeringen anser att förslagets tillfälliga karaktär har tydliggjorts genom att ett slutdatum har införts och att medlemsstaternas risker kopplade till att garantin infrias har minskat genom att EU-budgeten i första hand ska användas för att täcka förluster. Slutligen finns en rad faktorer som kraftigt begränsar risken för att garantin infrias och att bestående förluster uppkommer för garantigivarna. Den låga risk som utställandet av garantin innebär är enligt regeringen rimlig i förhållande till vad garantin bidrar till att uppnå genom etable- ringen av SURE. Enligt 10 kap. 3 § regeringsformen krävs godkännande för att regeringen ska kunna ingå en bindande internationell överenskommelse som gäller ett ämne som ska besluta om. Det ovan beskrivna avtalet innebär, som tidigare anförts, att ställer ut en garanti om högst . Åtaganden av detta slag kräver enligt 9 kap. 8 § andra stycket regeringsformen och 6 kap. 3 § första stycket budgetlagen (2011:203) medgivande. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner avtalet med om en garanti för ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation till följd av utbrottet av covid-19 (SURE) och bemyndigar regeringen att ställa ut en statlig garanti till Europeiska unionen för SURE som uppgår till högst . Regeringen avser i budgetpropositionen återkomma till hanteringen av kostnader. Utgångspunkten är att kostnaderna så långt som möjligt ska finansieras inom befintliga ekonomiska ramar. Garanti till Europeiska investeringsbankens garantifond för stöd till företag Regeringens förslag: godkänner deltagaravtalet med peiska investeringsbanken samt garantiavtalet med inve- steringsbanken och deltagande länder om en garantifond för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårigheter orsakade av utbrottet av covid-19. Vidare bemyndigar regeringen att ställa ut en statlig garanti till fonden som uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: Effekterna av spridningen av sjuk- domen covid-19 har skapat en ansträngd likviditetssituation för många företag i . Vidare är de finansiella marknaderna mindre benägna att bevilja företag nya krediter, liksom att investera i aktiekapital, eftersom osäkerheten kring företagens framtida lönsamhet är stor. Europeiska investeringsbankens (EIB) styrelse har mot denna bakgrund beslutat att skapa ett nytt instrument för att bidra med likviditetsstöd till framför allt små och medelstora företag i . Det förutsätter att EU:s medlemsländer ställer ut statliga garantier på för en garantifond som EIB ska använda för att kunna erbjuda riskdelning för finansiella mellanhänder, såsom banker och riskkapitalbolag. Garanti- fonden ska bidra till att upprätthålla utlåning till, och investeringar i, långsiktigt livskraftiga företag i , som har fått ekonomiska problem till följd av krisen. Målsättningen är att möjliggöra stöd om sammanlagt . Garantifonden etableras först efter att medlemsländer som sammanlagt äger av EIB undertecknat avtal om del- tagande. EIB och Europeiska investeringsfonden ska genom garantifonden erbjuda olika typer av riskdelningsprodukter, bl.a. garantier för krediter, köp av värdepapperiserade tillgångar och indirekta aktieinvesteringar via riskkapitalfonder. För att möjliggöra anpassningar utifrån marknads- behoven beslutas den exakta produktsammansättningen inte på förhand. Av medlen är dock avsatta för att möjliggöra krediter till små och medelstora företag med färre än 250 anställda och för krediter till företag med fler än 250 anställda. Av den senare andelen får högst användas för lån till offentliga aktörer i hälso- sektorn som bedriver verksamhet för att bemöta hälsokrisen till följd av utbrottet av det nya coronaviruset. Resterande av medlen är avsatta för riskkapital till företag med färre än 3 000 anställda. Inve- steringar kan göras fram t.o.m. utgången av 2021 i företag i de med- lemsländer som deltar i fonden. De statliga garantierna ska vara utställda t.o.m. utgången av 2037. Staten behöver ingå två avtal för att delta i fonden, dels ett deltagaravtal med EIB som motpart och som reglerar det svenska garantiåtagandet, dels ett garantiavtal med övriga deltagande medlemsstater och EIB som mot- parter och som reglerar medlemsstaternas garantiåtaganden. Avtalen finns i bilaga 7–9. Enligt EIB:s förslag ska EU:s medlemsländer ställa ut garantier till fonden motsvarande deras respektive ägarandel i EIB. ägarandel uppgår till , vilket motsvarar en statlig garanti på eller ca . Regeringen anser att bör delta i garantifonden. Åtgärder för att öka riskvilligheten vid kreditgivning är en lämplig åtgärd under rådande omständigheter. är beroende av handel och påverkas av den ekonomiska utvecklingen i EU. Inrättandet av garantifonden väntas stärka den ekonomiska utvecklingen i EU och värna likvärdiga villkor på den inre marknaden genom att komplettera nationella stödprogram. I är bl.a. privata banker, riskkapitalbolag och offent- liga aktörer, såsom och Stiftelsen fonden, möjliga mottagare av stöd för vidareutlåning till svenska företag. Avtalen om garantifonden ger upphov till potentiella kostnader för staten i form av dels vissa administrativa kostnader för EIB:s förvaltning 2019/20:181 av fonden, dels garantiinfrianden. De administrativa kostnaderna för för- valtningen av fonden utgörs bl.a. av ränta på den likviditetsfacilitet EIB kommer etablera för att hantera infrianden av garantin, juridisk rådgiv- ning, revision, valutarisk och upplåning. Dessa kostnader ska i första hand täckas av garantifondens intäkter. Skulle intäkterna inte vara tillräckliga kan deltagande länder ombes att täcka resterande kostnader. Kostnaderna fördelas i så fall pro rata bland dessa länder, dvs. varje medlemsland får täcka en andel som motsvarar dess ägarandel i EIB. Intäkterna från fond- verksamheten förväntas dock vara tillräckliga för att täcka de administra- tiva kostnaderna och några kostnader för staten väntas därför inte upp- komma till följd av detta. Kostnader i form av förväntade garantiinfrianden kan också uppkomma då även faktiska förluster täcks pro rata av deltagande länder. Det som kommer att belasta statens budgetsaldo och finansiella sparande är nettoförlusten. Enligt avtalen ska EIB införa ett särskilt riskhanterings- system så att garantifondens medel fördelas på ett sådant sätt att den för- väntade nettoförlusten blir . Med en förväntad nettoförlust på beräknas de totala kostnaderna för svenska staten för garantin uppgå till , vilket motsvarar ca . Som mest kan statens kostnader uppgå till den totala svenska andelen av garantin, dvs. Eftersom det råder stor osäkerhet om den ekonomiska utvecklingen är det svårt att förutspå de förväntade förlusterna. En annan osäkerhet är att de initiala kostnaderna kan överskrida nettoförlusten om infrianden av garantin inträffar först och återflöden . Förlusterna kan realiseras under hela garantins livstid, dvs. Osäkerheten kring den ekonomiska utvecklingen och den slutgiltiga produktsammansättningen gör det svårt att beräkna när förlusterna kommer uppstå. Detta innebär att garantin inte bör hanteras inom ramen för den statliga garantimodellen. Regeringen utgår från ett förenklat antagande om att förluster kommer realiseras jämnt över fondens livstid. Mot denna bakgrund beräknas andel av den förväntade förlusten till och den årliga förväntade förlusten 2021–2037 till . I enlighet med vad som anförts i anslutning till förslaget beträffande garantin till Europeiska unionen krävs godkännande av avtalen och ett bemyndigande om att ställa ut garantin. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att godkänner del- tagaravtalet med samt garantiavtalet med och deltagande länder om en garantifond för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårig- heter orsakade av utbrottet av covid-19 samt bemyndigar regeringen att ställa ut en statlig garanti till fonden som uppgår till högst . Regeringen avser i budgetpropositionen återkomma till hanteringen av kostnader. Utgångs- punkten är att kostnaderna så långt som möjligt ska finansieras inom befintliga ekonomiska ramar. 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsav- gifter ökas med . Anslaget får även användas för infrianden av statens åtaganden i enlighet med avtalen om Europeiska investeringsbankens garantifond för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårigheter orsakade av utbrottet av covid-19 och avtalet med om en garanti för ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation till följd av utbrottet av covid- 19 (SURE). Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för infrianden av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut. I föregående delavsnitt föreslår regeringen att dels ingår avtal med Europeiska kommissionen om lån till medlemsstater (SURE), dels ingår avtal med EIB och deltagande länder om en garantifond för stöd till För avtalet med kommissionen avseende SURE beräknas inga För avtalen med EIB och deltagande länder beräknas däremot förväntade förluster –2037. Anslaget bör därför ökas med –2037 beräknas utgifterna öka med Vidare bör ändamålet med anslaget utvidgas. Anslaget bör även få användas för infrianden av statens åtaganden i enlighet med avtalen om Europeiska investeringsbankens garantifond för stöd till i första hand företag i ekonomiska svårigheter orsakade av utbrottet av covid-19 och avtalet med om en garanti för ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation till följd av utbrottet av covid-19 (SURE). Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 1:1 I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 8 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 4–10 föreslår regeringen att ett omställningsstöd ska införas. föreslås vara ansvarig myn- dighet för beslut om utbetalning av omställningsstöd. Förslaget innebär att får tillkommande kostnader för hantering och kontroll av utbetalningar av omställningsstödet. Anslaget bör därför ökas med . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård I statens budet finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 13 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med 5 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för insatser inom regeringens arbete med hälso- och sjukvård och folkhälsa. Anslaget får även användas för utgifter för extraordinära smittskydds- åtgärder som kan behöva vidtas i arbetet med utbrottet av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 samt för att ersätta kommuner för mer- kostnader inom omsorgen som uppstår i det arbetet. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:201) och Extra ändrngsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset (prop.2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:208) ökades anslaget med sammanlagt 2 , varav 1 avseende ersättning till regioner och kommuner för merkostnader inom hälso- och sjukvården och omsorgen till följd av coronaviruset. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildnings- insatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades vidare anslaget med 2 för att täcka kommunernas och regio- nernas merkostnader (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:294). I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att ytterligare 2 tillförs för att ersätta regioner och kommuner för merkostnader med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:99 s. 112 f.). Testning för covid-19 och smittspårning behöver ske i ökad utsträck- ning. För att möjliggöra detta föreslås att 4 avsätts för testning. Det innefattar såväl tester för påvisande av aktiv infektion, s.k. PCR-test som s.k. serologiska tester (antikroppstester). För en utökad kapacitet för smittspårning föreslås också en smittspårningsmiljard. Anslaget bör därför ökas med 5 . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:2 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Utbrottet av det nya coronaviruset medför extra kostnader för . Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget 2020 – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:201) ökades anslaget med , bl.a. för att vidareutveckla befintliga och kommande samordnings- och informationsinsatser samt olika former av stöd till berörda myndigheter och andra aktörer. Myn- digheten behövde därför bl.a. utöka personalstyrkan och vidareutveckla sin kapacitet. Efter förslag i proposition Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, 2019/20:294) tillfördes anslaget för tillkommande Prop. 2019/20:181 kostnader, som t.ex. ökade personalkostnader, kostnader för undersök- ningar, utredningar, modelleringar, kommunikation och it-system. Med anledning av den pågående spridningen av covid-19 har regeringen gett i uppdrag att, i samråd med länsstyrelserna och regionerna, skyndsamt säkerställa adekvata flödeskedjor för storskalig serologisk testning och PCR-testning för covid-19 i hela landet. Myndig- heten ska på nationell nivå säkerställa att alla behövliga strukturer för testning och testningens följder finns på plats i närtid, i samarbete med regionerna, länsstyrelserna och andra aktörer som behövs för genom- förandet. I uppdraget ingår även att stödja regionerna så att undanträng- ningseffekter inte uppstår gentemot annan hälso- och sjukvård eller omsorg. I uppdraget ingår även att säkerställa att testningen är ändamåls- enlig och resurseffektiv utifrån förväntad immunitetsnivå och möjlighet till smittspårning. Myndigheten ska även bygga upp och tillhandahålla en nationell funktion i form av ett utbrottsteam som kan stödja regionerna i smittspårningen och utredningen av positiva fall av covid-19. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 8:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Den pågående spridningen av covid- 19 medför extra kostnader för , som har en central roll i hanteringen av krisen. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget 2020 – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132, bet.