prop · H8037 · 2020-09-29 00:00:00 — Arktisregionen har en stark attraktionskraft och lockar med naturupplevelser, kulturliv och äventyr kring djurliv, jakt och fiske. Midnattssol och norrsken är naturfenomen med dragningskraft. Även tystnad och orörda vidder är exotiskt för stora delar av världens befolkning. En ökad inhemsk och internationell turism skapar förbättrade förutsättningar för arbetsmarknaden i . För den lokala befolkningen, inklusive urfolk, skapas nya möjligheter till arbetstillfällen som komplement till traditionell verksamhet. kommer att verka för samarbete med andra länder i regionen och mellan olika aktörer i syfte att utveckla hållbara och attraktiva turistdestinationer som utgår ifrån känsliga miljö och urfolkens behov och situation. 2020/21:7 2.5.2 Svenska näringslivsintressen i kommer att profilera och positionera sig som ett attraktivt, innovativt och konkurrenskraftigt arktiskt land och tillvarata arktiska kompetens och resurser för tillväxt, sysselsättning, ökat välstånd och hållbar utveckling med minskad miljö- och klimatpåverkan. • Regeringen kommer att verka för att svenska kompetenser och erfarenheter av verksamhet i arktisk miljö tas tillvara för svenska näringslivs-intressen. • avser att arbeta proaktivt för att attrahera internationella investeringar till den arktiska regionen för att på så vis bidra till ökad och hållbar tillväxt. • kommer genom samverkan mellan näringsliv, akademi och den offentliga sektorn att stärka innovationsförmågan och de regionala styrkorna i arktiska region. Svenska företag bedriver en omfattande verksamhet i , företrädesvis i den egna arktiska regionen. har kompetens och lång erfarenhet av ekonomiska aktiviteter i arktisk miljö som bör tillvaratas för svenska kommersiella intressen. Genom en stärkt arktisk profil kommer att dra nytta av det ökade omvärldsintresset för och attrahera investeringar, kompetens, talanger och besökare. resurser och kompetenser i kombination med förmåga till förnyelse och internationellt utbyte ger svenska företag, framförallt i och , unika konkurrensfördelar. arktiska kompetens kan beskrivas som förmågan att skapa förutsättningar för hållbar tillväxt, innovation och utveckling i områden med kallt klimat, långa avstånd, gles befolkning och känslig miljö̈. bedriver inom flera sektorer ett världsledande hållbarhetsarbete vilket är avgörande för näringslivets exportförmåga och internationella attraktionskraft, inte minst bland företagen i arktiska region. Ett hållbart näringslivsfrämjande i med avstamp i och betydande resurser och kompetenser ska vägledas av plattformen för internationellt hållbart företagande och även bidra till att genomföra av regeringens export- och investeringsstrategi. Det regionala exportfrämjandet spelar en viktig roll genom att stötta små och medelstora företag i denna utveckling. På detta sätt bidrar näringslivet även till att genomföra Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. traditionella styrka och grundläggande näringslivsstruktur består av naturbaserade näringar och tung basindustri med utvinning och förädlingsprocesser i världsklass. står även rustat för att skapa hållbar utveckling inom både traditionella näringar och nya branscher. Här står starkt med flera välutvecklade och konkurrenskraftiga styrkeområden i och . Det handlar bland annat om arktisk testverksamhet, rymden, digitala tjänster, hälsa och sjukvård och besöksnäring. Forskning, innovation och testverksamhet är ett ledande innovationsland. Nära samverkan mellan akademi, näringsliv och offentlig sektor är den främsta framgångsfaktorn för ekonomisk, social och miljömässigt hållbar utveckling. I och bedrivs forskning på flera olika lärosäten och forskningsinstitut inom arktiska spetsområden, ofta med nära koppling till företagens behov och affärsmöjligheter. Kunskap omvandlas till nya produkter och tjänster vid ett flertal världsledande innovationskluster runtom i arktiska region, men också av mindre aktörer och småföretag inom olika underleverantörsled. Ett exempel är innovativa miljötekniska lösningar till svensk basindustri som med rätt stöd kan exporteras på en global marknad. Arktiska förhållanden såsom kallt klimat och glesbefolkade områden möjliggör effektiva test- och demonstrationsmiljöer för utvecklingen av flyg-, fordons- och komponentindustrin, samt en internationellt framstående rymdverksamhet vid rymdbasen utanför . Rymden är en teknikdrivande framtidsbransch som via utveckling av nya tjänster bidrar till att lösa svåra samhällsutmaningar, inte minst datainsamling för att hantera klimatförändringar. och samverkar nära med näringslivet för att förädla arktiska styrkor, exempelvis genom att tillsammans utveckla forskning om is- och kallklimatteknik, samt förstärka och bredda rymdverksamheten. Det gynnsamma kalla klimatet i kombination med en hållbar och tillförlitlig elförsörjning har varit viktiga faktorer även för att attrahera strategiska och stora utländska direktinvesteringar. Hållbar utvinning och förädling av svenska råvaror i den arktiska regionen Världens behov av innovationskritiska och metaller ökar i takt med att elektrifieringen och digitaliseringen av samhällen, industrier och transportsystem påskyndas för att minska de globala koldioxidutsläppen. I arktiska region finns stor potential för utvinning av ett flertal metaller och för nya miljö- och teknikinnovationer. Det nordiska arbetet med certifieringssystem för metaller är en central del i att öka och konkurrensfördelar för en hållbar batteriproduktion och grön elektrifiering. Gruvnäringen är en viktig del av den svenska ekonomin. har som världsledande gruvnation lång erfarenhet, kunnande och modern teknik att både tillvarata sina egna råvaror, såväl primära som sekundära, för hållbar mineralutvinning på ett så effektivt sätt som möjligt, men också goda möjligheter för svenska företag att exportera sin kompetens om smart bergsbruk till andra länder och därmed bidra ytterligare till den globala klimatomställningen. är i särklass främsta järnmalmsproducent och därtill en av främsta producenter av övriga bas- och ädelmetaller. Det svenska gruvklustret är starkt och ledande vad gäller innovation och utveckling längs hela förädlingskedjan. Svensk gruvnäring har inom ramen för initiativet Fossilfritt tagit fram en ambitiös agenda för en fullständigt fossilfri gruvdrift . Stålproduktion står för en väsentlig del av världens koldioxidutsläpp, vilket gör satsningar på fossilfri stålproduktion och omställning av hela värdekedjan högintressant då efterfrågan på stål förväntas bli större när jordens befolkning växer och urbaniseringen ökar. Ett av de främsta exemplen är det initiativ som , och tillsammans tagit till en ny demonstrationsanläggning i för utveckling av teknik för fossilfri stålproduktion. Målet är att ha en fossilfri industriprocess på Innovativ förädling av skogliga råvaror ger svenska företag möjligheter till export av konkurrenskraftiga träprodukter medan rest- och sidoströmmar används för klimatsmarta alternativ för att minska användningen av fossila råvaror, såsom drivmedel, plast och kemikalier. Framväxten av en cirkulär och biobaserad ekonomi i det svenska skapar hållbar utveckling, nya företag och fler arbetstillfällen. aktivt och hållbart skogsbruk spelar dessutom en avgörande roll för och att nå klimat och energimål då skog med god tillväxt binder stora mängder koldioxid. Stabil tillgång till förnybar energiproduktion och kyla gör attraktivt för att bedriva alltmer krävande energiintensiv industri såsom datalagring och batteritillverkning med låg klimatpåverkan. och solenergi ger företag i konkurrensfördelar att kunna producera produkter med betydligt lägre koldioxidavtryck än globala konkurrenter med en mer fossilbaserad energimix. och Northvolts batterifabrik i är två exempel på större etableringar av internationella företag som i tuff konkurrens valt , bl.a. just på grund av fördelaktiga arktiska förutsättningar. Hållbar turism och besöksnäring storslagna arktiska landskap med växlande årstider, miljöer, öppna och moderna samhällen som präglas av en miljömedveten livsstil gör till ett attraktivt besöksmål. Genom att stärka det gemensamma arktiska platsvarumärket ytterligare kan svenska företag fortsätta att utveckla konkurrenskraftiga erbjudanden om upplevelser i Kvalitet, säkerhet och trovärdighet är ledord för en hållbar utveckling inom samiska näringar. Majoriteten av samerna är sysselsatta inom yrken som inte är traditionellt samiska, och allt fler samer har startat företag inom turism med samisk kultur som kännetecken. kulturella mångfald är en stor tillgång och tillväxtpotentialen i både traditionella och nya näringar inom exempelvis besöksnäring, kultur och gastronomi är stor. Genom ett mer konkret gränsöverskridande samarbete med och , men också i en bredare arktisk kontext stärks arktiska profil. Tryggande av goda levnadsvillkor vill att befolkningen i ska åtnjuta goda levnadsvillkor och hållbar ekonomisk och social utveckling, med respekt för urfolkens rättigheter. •Regeringen kommer att bidra med smarta lösningar och utveckling av robust infrastruktur, inklusive digital infrastruktur, för att skapa attraktiva samhällen i den arktiska regionen. •Sverige kommer att verka för ökade möjligheter för urfolken i att bevara och utveckla sin identitet, kultur och traditionella näringar. •Sverige avser att verka för en levande samisk kultur byggd på en långsiktigt hållbar rennäring samt andra samiska näringar. •Sverige kommer att främja bevarandet av det samiska språket och andra arktiska urfolkspråk och dela svenska erfarenheter av revitaliseringsarbetet. •Regeringen avser att verka för att jämställdhetsperspektivet genomsyrar verksamheten i Arktis-relaterade samarbetsorgan som och . •Sverige avser att verka för att alla ungdomar i har goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. I bor ca fyra miljoner människor, varav tillhör de olika urfolken. Grundläggande för de boende i den arktiska regionen är att det finns goda möjligheter till försörjning och goda kommunikationer. Arktiska utmaningar såsom långa avstånd, gles befolkning och liten kritiska massa ställer särskilda krav på smarta lösningar och utveckling av robust infrastruktur, inklusive en väl utbyggd digital infrastruktur, för att skapa attraktiva samhällen på platser med särskilda förutsättningar. En utbyggd infrastruktur bidrar till ekonomisk och social sammanlänkning i regionen. I många delar av den arktiska regionen finns demografiska utmaningar, med en åldrande befolkning och en utflyttning av unga personer, särskilt unga kvinnor, som lämnar regionen för att studera eller arbeta i större städer längre söderut. Det finns därför ett behov av att skapa goda levnadsvillkor för att få människor att stanna, flytta eller återflytta till regionen. Åtgärder för att stärka jämställdheten kan bidra till regional tillväxt och utveckling. Tillgång till digital infrastruktur i den arktiska regionen innebär många fördelar för befolkningen och näringslivet. investeringar i satellit- och telekommunikation lägger grunden för digitalisering och distansöverbryggande teknik som i sin tur öppnar för Med en växande turism i ger mobil och fast uppkoppling räddningstjänsten bättre möjligheter att genomföra insatser. Den digitala infrastrukturen är en viktig förutsättning för att kunna tillhandahålla viktiga samhällstjänster såsom utbildning, hälsa och sjukvård i den arktiska regionen. Regeringens bredbandsstrategi innehåller mål om tillgång till snabbt bredband och tillgång till stabila mobila tjänster av god kvalitet för alla hushåll och företag i hela . Det har pågått en omfattande bredbandsutbyggnad, inklusive i arktiska region. områden där de kommersiella aktörerna inte anser det vara lönsamt att bygga ut bredband tillhandahåller regeringen stöd till utbyggnad. Människor som bor i glesbygdsområden, inklusive i arktiska region, kan behöva ta sig långa sträckor för att få vård vilket kan vara särskilt omständligt för äldre personer med stora behov. digitaliseringens hjälp finns möjligheter till innovativa lösningar när tillgång till vård och omsorg inte alltid är geografiskt nära. förbättra tillgång i glesbygdsområden till god vård och omsorg skapas förutsättningar för utveckling och tillväxt. har visat på det stora behovet av och en ökad efterfrågan på digitala vårdmöten i dessa områden. De snabba klimatförändringarna och dess konsekvenser för levnadsvillkoren i påverkar både kvinnor och män som lever i regionen, men ibland på olika sätt. För att säkerställa de lokala samhällenas tillväxt, motståndskraft mot negativa miljöförändringar och hållbara utveckling är det angeläget att kvinnor och män ges lika möjligheter att delta i samhällslivet, politiska beslutsprocesser och ekonomisk verksamhet på lika villkor. Jämställdhet mellan kvinnor och män är en grundpelare i att genomföra Agenda 2030. Alla kvinnors och flickors, mäns och pojkars fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna är ett rättsligt bindande åtagande för samtliga arktiska stater. I linje med regeringens jämställdhetspolitiska mål och den feministiska utrikespolitiken avser regeringen att verka för att jämställdhetsperspektivet genomsyrar verksamheten i Arktis-relaterade samarbetsorgan som och . Inom Arktiska rådets arbetsgrupp för hållbar utveckling pågår ett jämställdhetsprojekt, som delvis finansieras av . Projektet syftar till att bedriva studier och främja dialogen om jämställdhet i samt att bygga nätverk mellan experter och intressenter i regionen, inklusive från . I projektets tredje fas bidrar med finansiering och expertis för att publicera en övergripande rapport om jämställdhet i . har fått regeringens uppdrag att kartlägga och analysera det samiska samhället ur ett jämställdhetsperspektiv. Syftet är att kunna se hur jämställdheten inom det samiska samhället kan främjas. antog 2016 ett jämställdhetsprogram med syftet att på ett systematiskt sätt kunna jobba för ökad jämställdhet i det samiska samhället. Inom ramen för jämställdhetsinsatserna har även ett erfarenhetsutbyte med , och om jämställdhet, mäns våld mot kvinnor, sexuella trakasserier och missbruk. För att säkerställa en positiv och hållbar utveckling i regionen måste ungdomar prioriteras i samarbetet. Ungdomspolitiskt samarbete och mellanfolkliga kontakter är viktigt för att unga kvinnor och unga män ska uppmuntras att stanna kvar i regionen och skapar mervärde för hela befolkningen. Ungdomar påverkas av beslut som fattas såväl lokalt och regionalt som nationellt och internationellt inom alla samhällsområden. kommer därför att verka för att alla beslut och insatser som berör ungdomar i har ett ungdomsperspektiv i såväl planering och genomförande som uppföljning. avser att verka för att alla ungdomar i har goda levnadsvillkor, makt att forma sina liv och inflytande över samhällsutvecklingen. Det innebär att på alla nivåer skapa goda levnadsvillkor för individen med utgångspunkt i ungdomars rätt att komma i åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. Individen ska ha tillgång till utbildning, arbete, bostad, hälsa, trygghet, kultur och fritid, sitt språk, möjlighet till delaktighet och inflytande samt ett liv fritt från diskriminering. Det är därför angeläget med ett sektorsövergripande perspektiv på ungdomars levnadsvillkor i . 2.6.4Urfolkens kultur och rennäringen Urfolk och andra grupper i den arktiska regionen som har en traditionell livsstil eller livnär sig på biologiska naturresurser, såsom rennäring, jakt, fiske och hantverk, är särskilt beroende av en hög biologisk mångfald och intakta ekosystemfunktioner. Klimatförändringarna gör att många traditionella seder och bruk blir svårare att vidmakthålla. avser bidra till att stärka kunskapsprocesser om den traditionella livsstilen och nödvändiga anpassningar till klimatförändringar. För att urfolken ska kunna möta de framtida utmaningarna krävs ett aktivt deltagande i de beslut som berör dem, exempelvis inom Arktiska rådets verksamhet, där flera urfolk är representerade som permanenta deltagare. Politiska lösningar bör grundas på en sammanhållen analys av kunskapsluckor och ett tvärvetenskapligt angreppssätt, så att traditionell kunskap synliggörs och tillvaratas. Samerna har en särskild ställning som urfolk i . Det är fastslaget i grundlagen att det samiska folkets möjlighet behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. Den samiska befolkningen ska ha möjlighet att fortsatt bedriva och utveckla rennäringen och andra samiska näringar för att kunna fortsätta leva, bo och försörja sig i det arktiska området. Det samiska folket har genom historien och än blivit utsatta för övergrepp, kränkningar och rasism. Dessa oförrätter påverkar fortfarande relationen mellan olika samiska grupper och mellan samer och den svenska staten. Regeringen verkar för upprättelse och försoning med det samiska folket. Utöver att vara en viktig kulturbärare är rennäringen en näringsverksamhet som i är exklusivt förbehållen det samiska folket. Rennäringen utgör för många renskötande samer en viktig del i en ”blandekonomi” med rennäring, jakt och fiske som bas liksom vissa andra Dagens rennäring möter som alla näringar utmaningar som måste hanteras för att överleva och ge ett ekonomiskt överskott. välfungerande och långsiktigt hållbar renskötsel förutsätter ändamålsenliga kalvningsland, fungerande flyttleder med rastbeten samt centrala sammanhängande säsongbetesområden för varje årstid. Förutom renskötsel utgör samisk besöksnäring, samiskt hantverk, doudji (samisk slöjd och konsthantverk) och småskaligt slakteri- och förädlingsverksamhet viktiga samiska näringar. från det rennäringspolitiska handlings och livsmiljöprogrammet driver inom programmet flera åtgärder för företagsutveckling med fokus på hållbarhet och långsiktigt hållbart En av lagstadgade uppgifter är att leda det samiska Bland annat finns Samiskt språkcentrum med ansvar för utåtriktade aktiviteter och språkrevitalisering. Samiska språkens status i samhället och deras lagliga skydd har stor betydelse för intresset att använda och lära sig samiska. har i uppdrag att ta fram ett förslag till långsiktigt handlingsprogram för att bevara av de samiska Sámi Giellagáldu är ett kunskaps- och expertorgan som arbetar med språkvårds- och utvecklingsarbete över nationsgränserna i syfte att utveckla det nordiska språksamarbetet och stärka det samiska språkets ställning i , och . Giellagáldu, som arbetat i projektform, att få fasta former genom ett eget organ med i som värdmyndighet och gemensam nordisk statlig finansiering. 3Bakgrund om samarbetsorganisationer med koppling till den arktiska regionen 3.1Samarbetsorganisationer med koppling till den arktiska regionen bildades i på basis av ett arktiskt miljöministersamarbete, den så kallade Rovaniemiprocessen, som inleddes . Rådet är ett mellanstatligt forum där berörda staters och invånares gemensamma utmaningar i regionen behandlas. Verksamheten handlar huvudsakligen om att skydda den arktiska miljön och att främja hållbar utveckling i syfte att förbättra de arktiska invånarnas ekonomiska, sociala och kulturella välstånd. I ingår de åtta arktiska staterna (med Skr. 2020/21:7 och som ständiga bisittare), , , , , Sex internationella organisationer som representerar urfolk i deltar som permanenta deltagare; (öarna i mellan och ), (och ), Gwich’in (och ), (, , och ), (, , och ), (samlar ett femtiotal urfolk i ). Ordförandeskapet roterar mellan de åtta arktiska staterna . Mellan utrikesministermötena, som avslutar ordförandeskapet, leds arbetet av en ämbetsmannakommitté bestående av representanter för de åtta arktiska staterna och de sex urfolken (och ). Arktiska rådets permanenta sekretariat finns i i . Verksamheten bedrivs i sex arbetsgrupper som bemannas på expertnivå av departement, myndigheter och forskare. Arbetsgrupperna är ACAP (Action Plan), AMAP (Arctic Monitoring and Assessment Programme), CAFF (Conservation of Arctic and Fauna), EPPR (Emergency, Prevention, Preparedness and Response), PAME (Protection of the Arctic ) samt SDWG (). Samtliga arbetsgrupper rapporterar till ämbetsmannakommittén och av tradition även till utrikesministermötet för att få sina mandat för kommande tvåårsperiod godkända. har 38 observatörer varav 13 är stater: , , , , , , , , , , , och . Tretton observatörer är internationella och interparlamentariska organisationer: (), Internationella rödakors- och rödahalvmånefederationen (IFRC), Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), (), , Nordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO), North (NAMMCO), , Permanenta arktiska parlamentarikerkommittén (SCPAR), , FN:s miljöprogram (), (), (). Tolv observatörer är icke-statliga organisationer: Advisory Committe on Protection of the Sea (ACOPS), (), (), Circumpolar Conservation Union (CCU), (), (), International Union for Circumpolar Health (IUCH), for Indigenous Affairs (IWGIA), (), , (UArctic), Världsnaturfonden (WWF). genomförs på nationell nivå i (Barents , BEAC) och på regional nivå i Barents regionråd (, BRC). och Barents regionråd har ett litet gemensamt internationellt sekretariat i i . Medlemmar i är , , , , , och Europeiska unionen. mellan , , och . respektive lands utrikesminister som är ordförande. , , , , , och Medlemmar i regionråd är tretton län i norra , , och nordvästra , vilka representeras av sina landshövdingar/guvernörer. Ordförandeskapet roterar mellan dessa län liksom ordförandeskapet på nationell nivå. är och medlemmar i regionråd. Det praktiska arbetet är organiserat i sexton arbetsgrupper på nationell, regional och blandad nationell/regional nivå inom områden såsom ekonomiskt samarbete, miljö, transporter och logistik, hälsa och sociala räddningstjänstsamarbete och turism. De tre urfolk (samer, nentser och vepser) som lever i området finns representerade i en egen arbetsgrupp som rapporterar och har en rådgivande funktion direkt till såväl som Barents regionråd och till arbetsgrupperna. inrättades 1956 och är en samarbetsorganisation för samiska organisationer som är verksamma i , , och . är samernas gemensamma ideella, kulturpolitiska och politiska institution och är en av världens äldsta urfolksorganisationer. huvudmål är att främja samiska rättigheter och intressen som rör samerna i de fyra länderna som bebos av samer. deltar i internationella processer om frågor som rör urfolk, mänskliga rättigheter, och miljö. har totalt nio medlemsorganisationer: tre i , tre i , två i och en i . Medlemsorganisationernas representanter är medlemmar i rådet som nomineras av efter de förslag som lagts av organisationernas delegationer. Arbete leds av ett fast sekretariat och ministrar ansvariga för samiska frågor och sametingspresidenter sammanträder regelbundet. 3.2 ordförandeskap i de regionala organisationerna Sedan den tidigare strategin för den arktiska regionen antogs 2011 har axlat ordförandeskapet i både och . denna egenskap har bidragit till att driva arbetet framåt inom för Skr. 2020/21:7 organisationerna prioriterade områden och stärka samarbetet inom respektive regionala organisation. 3.2.1Ordförandeskap i 2011–2013 var ordförande i 2013, i enlighet med rådets rotationsprincip för ordförandeskapet. Regeringens övergripande ambition med ordförandeskapet var att stärka som det främsta multilaterala forumet för frågor som rör Arktisregionen. Det svenska ordförandeskapsprogrammet prioriterade klimat- och miljöfrågor, bland annat genom att verka för väsentligt minskade globala utsläpp av växthusgaser med fokus på kortlivade klimatpåverkande ämnen. bidrog under ordförandeskapet till att stärka processerna på dessa områden inom . Ett annat av regeringens prioriterade områden var att arbeta för en starkare institutionell inramning för . Ett permanent sekretariat med en egen budget bildades i . Regeringen verkade även för att åstadkomma en tydligare koppling mellan forskningsarbetet i Arktiska rådets arbetsgrupper och rådets policyarbete.