prop · H703167 · 2020-05-20 00:00:00 — En sådan ändring är också motiverad utifrån bedömningen i avsnitt 5.2 att arbetslöshetskravet inom studiestartsstödet tillfälligt bör ändras så att även arbetslösa ska kunna rekryteras av stödet. Dessa arbetslösa kan redan ha haft sådana inkomster att risken för reducering eller en helt utebliven rätt till stöd är betydligt större än för nuvarande målgrupp. Vid vissa extraordinära händelser kan utbildningsanordnare behöva förlänga utbildningar, t.ex. för att viss undervisning inte har kunnat bedrivas i utbildningsanordnarens lokaler. Den studerande kan då behöva ansöka om fler veckor med studiestartsstöd. Fribeloppet blir dock enligt gällande regler lägre om den studerande beviljas fler veckor med studiestartsstöd under ett kalenderhalvår. Dessa personer kan då redan ha överskridit fribeloppet under det kalenderhalvåret. Regleringen i lagen om studiestartsstöd är en för enskilda gynnande reglering som i grunden faller inom regeringens primära normgivningsområde enligt 8 kap. 7 § första stycket 2 regeringsformen (den s.k. restkompetensen). Eftersom har utnyttjat sin rätt att meddela föreskrifter på området (8 kap. 8 § regeringsformen), kan regeringen inte längre meddela föreskrifter på det området om det inte tas in bestämmelser i lagen som tydliggör att regeringen – trots lagregleringen – kan meddela sådana föreskrifter, s.k. nödvändiga upplysningsbestämmelser. Regeringen anser därför att det i lagen om studiestartsstöd bör tas in en bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen, kan meddela föreskrifter om att den studerandes inkomst, inom ramen för den inkomstprövning som ska ske vid prövningen av rätten till studiestartsstöd, vid extraordinära händelser i fredstid ska beaktas i annan utsträckning än som följer av 19– 22 §§ lagen om studiestartsstöd. Behovet av skyndsamhet och flexibilitet motiverar att det bör vara regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer som meddelar föreskrifterna. Regeringen har då inom ramen för sin restkompetens möjlighet att vid behov anpassa sina föreskrifter utifrån vilken extraordinär händelse som inträffat och hur den utvecklar sig. Det kan t.ex. röra sig om att helt avstå från inkomstprövningen, vilket i realiteten innebär att alla studerande är berättigade till studiestartsstöd (ett indirekt slopande av fribeloppet) såvida de i övrigt uppfyller villkoren för stödet. Det skulle också kunna röra sig om att höja fribeloppet till en viss nivå eller att undanta vissa inkomstslag från inkomstprövningen. I vissa situationer kan man också tänka sig att enbart en handfull yrkesgrupper berörs vilket kan leda till andra avväganden, t.ex. att bara vissa studerande ska få förmånen av slopat fribelopp. Oavsett vilka bestämmelser regeringen meddelar bör de vara tidsbegränsade att gälla i anslutning till den extraordinära händelsen och dess efterdyningar. Befintliga bestämmelser om anmälningsskyldighet, uppgiftsskyldighet och vad som inträffar om man inte fullgör dessa skyldigheter gäller dock även i fortsättningen. En studerande som har beviljats studiestartsstöd är skyldig att anmäla ändringar till CSN som har betydelse för rätten till studiestartsstöd eller för stödets storlek (33 § lagen om studiestartsstöd). Studiestartsstöd ska också återkrävas från en studerande om det har betalats ut felaktigt på grund av att den studerande har lämnat oriktiga uppgifter eller inte har fullgjort sin uppgifts- och anmälningsskyldighet eller på något annat sätt har orsakat det felaktigt utbetalade stödet (34 §). 2019/20:167 En läroanstalt ska på begäran lämna CSN uppgifter om tid och omfattning för utbildningar vid läroanstalten som studiestartsstöd kan beviljas för. Om CSN begär det ska studerande som har ansökt om eller beviljats studiestartsstöd lämna uppgift till nämnden om bl.a. studiernas omfattning och studieaktivitet (24 § förordningen om studiestartsstöd). CSN har meddelat föreskrifter som innebär att läroanstalter omgående ska meddela bl.a. förändringar i den studerandes utbildning, studietid och studieomfattning som kan påverka rätten till studiestartsstöd eller dess storlek (10 kap. 5 § Centrala föreskrifter och allmänna råd [CSNFS 2017:1] om beviljning av studiestartsstöd). Lämnande av oriktiga uppgifter från en studerande kan också under vissa förutsättningar utgöra bidragsbrott enligt bidragsbrottslagen (2007:612). CSN har även en anmälningsskyldighet när myndigheten misstänker bidragsbrott (6 § samma lag). Regeringens avsikt är att med stöd av restkompetensen helt slopa inkomstprövningen för studiestartsstödet på grund av utbrottet av coronaviruset på det sätt som redan gjorts för studiemedlen. Med anledning av de bestämmelser som finns för att stävja missbruk av studiestartsstödet behöver inte några ytterligare författningsändringar göras. Regeringen kommer dock att följa frågan noga. 5.2Arbetslöshetsvillkoret bör justeras för att fler arbetslösa ska kunna rekryteras till studier Regeringens bedömning: Även personer som blivit arbetslösa bör tillfälligt kunna ta del av studiestartsstödet. Skälen för regeringens bedömning: Studiestartsstöd får lämnas till personer i åldern 25–som har kort utbildning och ett stort behov av utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden (4 och 5 §§ lagen om studiestartsstöd). Enligt förarbetena avses med kort utbildning en tidigare utbildning på högst gymnasial nivå. I första hand omfattar detta personer som inte har en avslutad utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå. Under vissa förutsättningar kan dock även personer med en avslutad utbildning på gymnasial nivå omfattas (se prop. 2016/17:158 s. 114). Stödet får bara lämnas till den som är anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen. I lagen finns också en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela ytterligare föreskrifter om till vilka arbetssökande stöd får lämnas (6 §). Stödet får enligt förordningen om studiestartsstöd lämnas till en arbetssökande som under en ramtid närmast före den dag ansökan kom in till CSN under sammanlagt har varit arbetslös eller deltagit i ett arbetsmarknadspolitiskt program (4 §). Om studierna har påbörjats före den dag ansökan kom in är ramtiden i stället närmast före studiestarten. Målgruppen för studiestartsstödet utgörs alltså av personer med kort utbildning som har ett stort behov av studier för att kunna etablera sig på Det är dock viktigt att avgränsningen av målgruppen för Prop. 2019/20:167 stödet därutöver inte är för snäv i rådande arbetsmarknadsläge. bedömer, med anledning av spridningen av det nya coronaviruset, att det nuvarande kravet på sex månaders arbetslöshet riskerar att skapa inlåsningseffekter i arbetslöshet och minskade möjligheter till snabba utbildningsinsatser vilket under rådande omständigheter vore olyckligt. Även arbetslösa kan nu ha ett stort behov av utbildning för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Det kan t.ex. handla om personer som arbetat inom en bransch som drabbats av en hög arbetslöshet och där det krävs utbildning för att individen ska kunna få ett nytt jobb. Regeringens avsikt är därför att stödet tillfälligt ska kunna lämnas till den som är anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen oavsett hur länge han eller hon har varit arbetslös. Detta regleras på förordningsnivå och regeringen kan även framöver vid behov justera avgränsningen till vilka arbetssökande som stödet får lämnas (6 § lagen om studiestartsstöd). Avsikten är att studiestartsstödet ska fortsätta att utgöra ett komplement till studiemedelssystemet och rikta sig till personer som annars inte hade valt att studera. För att nå personer som annars inte hade valt att studera med studiemedel finns det ett krav på att individen inte ska haft studiestöd (7 § lagen om studiestartsstöd). Studiestartsstödet är inte heller rättighetsstyrt utan lämnas bara i mån av medel. Som framgår av lagen om studiestartsstöd är det vidare ett verktyg som kommunerna kan välja att använda inom ramen för sitt ansvar att rekrytera personer till studier. Det är kommunerna som i samverkan med Arbetsförmedlingen antar riktlinjer för hur stödet ska användas och vilka prioriteringar som ska göras. Bedömningen är alltså att arbetslöshetsvillkoret bör lättas tillfälligt. Mot bakgrund av att förändringen bör vara tillfällig, bedöms de nuvarande principerna för hur en kommuns resursram ska fastställas kunna fortsätta att gälla. Resursramen bör alltså beräknas som , dvs. med utgångspunkt i kommunens andel av antalet personer i landet i åldern 25–som saknar treårig gymnasieutbildning och har varit arbetslösa eller deltagit i ett arbetsmarknadspolitiskt program under sammanlagt (27 § förordningen om studiestartsstöd). Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Den nya bestämmelsen bör träda i kraft vid tidigast möjliga tidpunkt, vilket bedöms vara . De föreskrifter som regeringen avser att meddela om inkomstprövning bör tillämpas retroaktivt från början av det kalenderhalvår då den extraordinära händelsen uppstod. Detta för att tidigare intjänade medel inte ska påverka inkomstprövningen och därmed personers vilja och möjlighet att gå till och från studier, respektive arbete, på de sätt som det redogjorts för i avsnitt 5.1. 2019/20:167 5.4 Förslaget och bedömningen bedöms få konsekvenser för statens budget. Sammanlagt bedöms kostnaderna för studiestartsstödet öka med 142miljoner kronor 2020. Ändringarna innebär att fler arbetslösa personer med kort utbildning och stora utbildningsbehov kommer att kunna rekryteras av stödet. Det tillfälligt lättade arbetslöshetsvillkoret bedöms innebära att efterfrågan på stödet ökar . Antalet tillkommande helårsstöd beräknas till ca 1 500 för . Studiestartsstödet är inte rättighetsstyrt utan lämnas bara i mån av medel. Kostnaderna bedöms öka främst med anledning av ett ändrat arbetslöshetsvillkor eftersom en ökad efterfrågan på stödet innebär att de ramade resurserna behöver utökas. Som angetts är regeringens avsikt att även helt slopa inkomstprövningen för studiestartsstödet . Detta innebär att statens inkomster från återkrav av studiestartsstöd minskar. Det är dock ovanligt att studerande med studiestartsstöd får sina stöd helt eller delvis återkrävda till följd av fribeloppet. De återkrav som gjordes var ca för samtliga studerande. Denna minskade intäkt för staten bedöms därför i sammanhanget vara försumbar. Sammantaget ska ovanstående kostnader och intäktsminskningar vägas mot den nytta de studerandes insatser kan göra för samhället och för samhällets kompetensförsörjning. Konsekvenser för den enskilde De presenterade ändringarna för studiestartsstödet bedöms vidga stödets målgrupp. Stödet som består av enbart bidrag riktar sig till personer som behöver studera på grundläggande eller gymnasial nivå för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Månadsbeloppet är dock lägre än för studiemedlen som även har en lånedel. Ett tillfälligt ändrat arbetslöshetsvillkor innebär att fler arbetslösa personer med kort tidigare utbildning och stora utbildningsbehov kommer att kunna studera med stödet utan att behöva vara arbetslösa vilket annars kan skapa inlåsningseffekter. Om ett tillfälligt undantag från inkomstprövningen vid extraordinära händelser införs bedöms det främst beröra personer med kort tidigare utbildning och stort utbildningsbehov som har blivit varslade eller uppsagda och som önskar påbörja studier med studiestartsstöd under innevarande år. Denna grupp är med dagens regler inte aktuella för studiestartsstöd eftersom de inte uppfyller arbetslöshetsvillkoret. Om ett tillfälligt undantag från inkomstprövningen inte införs riskerar den här gruppen enligt gällande regler också att drabbas av återkrav av studiestartsstöd om de har haft inkomster som överstiger fribeloppet under det aktuella kalenderhalvåret. Det skulle få negativa konsekvenser om dessa individer skulle avhållas från att studera för att åter etablera sig på arbetsmarknaden. Det kan även finnas studerande med studiestartsstöd, t.ex. en nästan färdigutbildad undersköterska, som avbryter sina studier för att hjälpa till inom vården. Även andra yrkeskategorier kan vara aktuella Prop. 2019/20:167 beroende på vilken extraordinär händelse som uppstått. De presenterade ändringarna får konsekvenser för de administrerande myndigheterna CSN och Arbetsförmedlingen. Ett tillfälligt ändrat arbetslöshetsvillkor innebär att målgruppen för stödet blir större vilket kommer att öka efterfrågan på stödet. Fler ansökningar kommer därmed att behöva hanteras av så väl kommunerna som av CSN . Det bör dock underlätta administrationen på Arbetsförmedlingen och CSN att nuvarande inriktning gör det lättare att avgöra om den sökande uppfyller villkoret. behöver Arbetsförmedlingen och CSN göra mindre förändringar i sina system för att kunna hantera förändringen. Om ett tillfälligt undantag från inkomstprövning vid extraordinära händelser införs kommer fler studerande att uppfylla kraven för rätt till studiestartsstöd. Även antalet omprövningar kan antas öka på grund av att studerande som redan har fått reducerat studiestartsstöd vill få sina beslut omprövade när inkomstprövningen slopas för året. Kostnaderna bedöms dock rymmas inom myndighetens befintliga anslag. Ändringarna kan även komma att innebära en viss ökad administration för . Kostnaderna bedöms dock rymmas inom myndighetens befintliga anslag. Det är frivilligt för kommuner att använda sig av studiestartsstödet som ett verktyg för att underlätta kommunernas arbete med att verka för att vuxna deltar i utbildning (se 2 § lagen om studiestartsstöd). De presenterade ändringarna får konsekvenser för kommuner eftersom studiestartsstödet kan vara en del av deras uppsökande och rekryterande verksamhet. Kommunerna får bättre möjligheter att använda stödet för att rekrytera fler arbetslösa med kort tidigare utbildning och ett stort utbildningsbehov till studier. Stödet handläggs av kommunerna när det gäller målgruppstillhörighet i form av utbildningsbehov och ålder och en ändring av arbetslöshetsvillkoret innebär en ökad administration när efterfrågan på stödet ökar. Större möjligheter till studiestartsstöd bör dock minska trycket på det kommunala försörjningsstödet. Studiestartsstödet är utformat på ett könsneutralt sätt. Det är för tidigt att dra omfattande slutsatser om vilka branscher som kommer att drabbas hårdast av utbrottet av coronaviruset men den privata tjänstesektorn är en av dem. Denna sektor har en relativt jämn könsfördelning även om det är en övervägande del kvinnor som har deltidsarbeten och därmed en svagare ställning. I flera företag inom näringslivet sker också varsel och här är män var av de studerande med stödet 2019/20:167 kvinnor och män. Sammantaget kan därmed antas att förslagen kommer att påverka kvinnor och män relativt jämnt. 5.5.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:527) om studiestartsstöd I paragrafen, som är ny, införs en upplysningsbestämmelse som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om att den studerandes inkomst ska beaktas i annan utsträckning än vad som annars följer av 19–22 §§. Sådana föreskrifter kan bara meddelas vid extraordinära händelser i fredstid. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Av bestämmelsen framgår att lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 5.3. 6 Ändringar i statens budget I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändringar i statens budget med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19. Ändringarna är föranledda av dels de lagförslag som lämnas i denna proposition, dels de övriga åtgärder som regeringen avser att vidta för att stärka bekämpningen av virusutbrottet och begränsa dess följdverkningar. Ändringar av statens utgifter I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett Regeringens förslag: Anslaget 8:1 Mediestöd ökas med 500 000 000 Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för stats- bidrag till presstöd och mediestöd. Dagspressens ekonomi var redan före utbrottet av det nya coronaviruset har annonsintäkterna minskat kraftigt, fram- för allt till följd av en växande konkurrens från globala digitala aktörer. Virusutbrottet har hastigt förvärrat den ekonomiska situationen och det är Prop. 2019/20:167 sannolikt att nedgången för dagspressen fortsätter . allvarlig är situationen för de företag som är helt beroende av annonsintäkter. Mot denna bakgrund föreslår regeringen i propositionen Vårändringsbudget en ökning av anslaget med för att stödja tidningsbranschen (prop. 2019/20:99 s. 103). Den ekonomiskt svåra situation som generellt råder i mediesektorn har även skapat ett behov av ett stöd som kan nå fler nyhetsmedier än det befintliga press- och stödsystemet. Regeringen anser att särskilda insatser krävs för att stärka de allmänna nyhetsmediernas förutsättningar att hantera den akuta situation som uppkommit och därmed säkra allmänhetens tillgång till kvalitativ journalistik i hela landet. Flera av de tidningar som inte är stödberättigade har en avgörande betydelse för hushållens tillgång till nyheter och information. Behovet av tillfälligt stöd med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset gäller allmänna nyhetsmedier, dvs. även de dagstidningar som oftast inte är stödberättigade enligt presstödsförordningen (1990:524), samt t.ex. webbaserade nyhetsmedier och gratistidningar. Anslaget bör därför ökas med . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård I statens budet finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 11 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med 2 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för insatser inom regeringens arbete med hälso- och sjukvård och folkhälsa. Anslaget får även användas för utgifter för extraordinära smittskyddsåtgärder som kan behöva vidtas i arbetet med utbrottet av det nya coronaviruset samt för att ersätta kommuner för merkostnader inom omsorgen som uppstår i det arbetet. Efter förslag i propositionerna Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:201) och Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:208) ökades anslaget med sammanlagt 2 , varav 1 avseende ersättning till regioner och kommuner för merkostnader inom hälso- och sjukvården och omsorgen till följd av coronaviruset. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att ytterligare 2 tillförs för att ersätta regioner och kommuner för merkostnader med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:99 s. 112 f.). Nya bedömningar visar dock att dessa medel inte kommer att räcka för att täcka kommunernas och regionernas merkostnader. Anslaget bör därför ökas med ytterligare Regeringen följer utvecklingen noga och kommer att föreslå ytterligare resurser vid behov. 2019/20:167 2:1 I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med Skälen för regeringens förslag: Utbrottet av det nya coronaviruset medför extra kostnader för . Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget 2020 – Åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med för att bl.a. utöka myndighetens personalstyrka (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:201). Anslaget behöver dock tillföras ytterligare medel för tillkommande kostnader. Det handlar huvudsakligen om ökade personalkostnader, men även kostnader för undersökningar, utredningar, modelleringar, kommunikation och it-system. Anslaget bör därför ökas med . 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:1 Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utbetalning av statsbidrag till auktoriserade adoptionssammanslutningar och till de adopterades organisationer. Det finns tre auktoriserade adoptionssammanslutningar (ideella föreningar) som ansvarar för den internationella adoptionsförmedlingen i . För att täcka kostnaderna för verksamheten får en auktoriserad sammanslutning ta ut skäliga avgifter av dem som anlitar sammanslutningen för internationell adoptionsförmedling. Sammanslutningarna finansieras i huvudsak med dessa avgifter. Utbrottet av det nya coronaviruset har medfört stängda landsgränser och resestopp, vilket inneburit att adoptionsprocesser har stannat av. Förväntade intäkter till sammanslutningarna uteblir därmed, vilket innebär ekonomiska svårigheter för dem. Regeringen anser att ett utökat ekonomiskt stöd till auktoriserade sammanslutningar är nödvändigt för att förhindra att redan påbörjade adoptionsprocesser inte kan fullföljas. Anslaget bör därför ökas med . 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet I statens budet finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för Prop. 2019/20:167 att genom riktade insatser öka kunskapen och kompetensen inom äldre- Utbrottet av det nya coronaviruset har synliggjort det svåra bemanningsläge som äldreomsorgen står inför. För att klara såväl den kortsiktiga som långsiktiga kompetensförsörjningen är det viktigt att skapa förutsättningar för att behålla befintlig personal, attrahera yrkeserfaren personal samt rekrytera ny personal. Det är också viktigt att den personal som anställs har rätt kompetens för sina arbetsuppgifter och att personalen får goda förutsättningar för att utföra sitt arbete. Regeringen bedömer att det är angeläget att förstärka de ekonomiska förutsättningarna för att höja kompetensen hos befintlig och ny personal samt öka bemanningen i äldreomsorgen. Ytterligare medel behöver tillföras anslaget i syfte att ge ny och befintlig personal möjlighet att genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska på betald arbetstid. Regeringen avser därutöver undersöka möjligheterna att även inkludera specialistundersköterskor inom ramen för satsningen. Anslaget bör därför ökas med . beräknas utgifterna öka med 1 . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 8:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Utbrottet av det nya coronaviruset medför extra kostnader för , som har en central roll i hanteringen av krisen. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget 2020 – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:201) ökades anslaget med , bl.a. för att förstärka myndighetens personalstyrka. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen en ökning av anslaget med i syfte att inrätta en samordningsfunktion vid för att stödja regionerna i koordinationen av tillgängliga intensivvårdsplatser inom landet (prop. 2019/19:99 s. 114). Anslaget behöver dock tillföras ytterligare medel för tillkommande kostnader. Det handlar främst om ökade personalkostnader för egen och inhyrd bemanning till myndighetens krisorganisation, som utför ett omfattande arbete med upphandling och lagerhållning av hälso- och sjukvårdsmaterial. De extra kostnaderna omfattar även it-system samt köp av tjänster och varor. Anslaget bör därför ökas med . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 38 725 Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.ökas med 3 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för sjukpenning.