prop · H80336 · 2020-10-20 00:00:00 — –interna system och använder en schablonmetod eller en förenklad schablonmetod för att identifiera, utvärdera, hantera och reducera risker från potentiella ränteförändringar som påverkar både det ekonomiska värdet på eget kapital och nettoränteintäkter från institutets verksamhet utanför handelslagret (artikel 84.1), och –system för att bedöma och övervaka risker från potentiella förändringar i kreditspreadar som påverkar både det ekonomiska värdet på eget kapital och nettoränteintäkter från institutets verksamhet utanför handelslagret (artikel 84.2). En behörig myndighet får kräva att ett institut använder schablonmetoden när de interna system som genomförts av det utvärdera de risker som avses ovan inte är tillfredsställande (artikel 84.3). En behörig myndighet får slutligen kräva att ett litet och icke-komplext institut (enligt definitionen i artikel 4.1.145 i tillsynsförordningen) använder schablon- metoden om den anser att den förenklade schablonmetoden inte är lämplig för att fånga upp ränterisker som följer av institutets verksamhet utanför handelslagret (artikel 84.4). Avsikten är att direktivet ska kompletteras med att kommissionen antar tekniska standarder för tillsyn som specifi- cerar den schablonmetod som instituten får använda för att utvärdera de risker som avses, inbegripet en förenklad schablonmetod för små och icke- komplexa institut (artikel 84.5). ska dessutom utfärda riktlinjer på området (artikel 84.6). Kapitaltäckningsdirektivets regler om operativa risker innebär i korthet att behöriga myndigheter ska se till att instituten tillämpar riktlinjer och processer för att utvärdera och hantera exponeringen för operativa risker Enligt de nya reglerna i direktivet ska riktlinjer och processer också om- fatta risker som följer av s.k. utkontraktering (artikel 85.1). Bestämmelser om riskhantering finns i svensk rätt i rörelselagstiftningen (6 kap. 2 § LBF och 8 kap. 4 § LVM). Enligt gällande rätt ska ett institut identifiera, mäta, styra, internt rapportera och ha kontroll över de risker som dess rörelse är förknippad med. Ränterisk som följer av verksamhet utanför handelslagret är en sådan risk. Institut ska även se till att ha en tillfredsställande intern kontroll. Vidare ska institut särskilt se till att dess kreditrisker, marknadsrisker, operativa risker och andra risker samman- tagna inte medför att dess förmåga att fullgöra sina förpliktelser äventyras. För att uppfylla detta ska institutet ha metoder som gör det möjligt att fort- löpande värdera och upprätthålla ett kapital som till belopp, slag och för- delning är tillräckligt för att täcka arten och nivån på de risker som det är eller kan komma att bli exponerat för. Metoderna ska utvärderas för att säkerställa att de är heltäckande. Bestämmelserna ska tillämpas i propor- tion till arten och omfattningen av institutens verksamheter och komplexi- tetsgrad (6 kap. 4 a § LBF och 8 kap. 6 § LVM). Styrelsen i ett institut ska se till att det finns skriftliga interna riktlinjer och instruktioner i den om- fattning som behövs för att uppfylla kraven och för att i övrigt styra rörelsen. Dessa riktlinjer och instruktioner ska utvärderas och ses över regelbundet (6 kap. 5 § LBF och 8 kap. 9 § LVM). får meddela föreskrifter på området (16 kap. 1 § 5 LBF och 5 kap. 2 § FBF och 8 kap. 35 § LVM och 6 kap. 1 § FVM). Sådana föreskrifter finns i föreskrifter och allmänna råd (FFFS 2014:4) om hantering av operativa risker. 2020/21:36 Regeringen anser att utgångspunkten bör vara att de nya reglerna i kapitaltäckningsdirektivet som gäller ett instituts interna riktlinjer och instruktioner (artiklarna 83.2, 84.1 och 85.1) genomförs i föreskrifter på lägre nivå än lag. Enligt de nya reglerna i direktivet ska emellertid i egenskap av behörig myndighet få bestämma dels att institut ska använda en schablonmetod i stället för interna system i vissa fall (artikel 85.3), dels att små och icke-komplexa institut ska använda schablonmetoden i stället för den förenklade schablonmetoden (artikel 84.4). Det sker inom ramen för översyns- och utvärderingsprocessen (se avsnitt 10.1). Enligt regeringens mening är frågan om ändring av metod av sådan karaktär att den bör regleras i föreskrifter på lagnivå. Det bör därför anges i lag att vid tillämpning av artikel 84 i kapitaltäcknings- direktivet ska få bestämma att ett institut ska använda schablonmetoden i stället för interna system eller den förenklade schablonmetoden i de fall som avses i direktivet. Regeringens bedömning: Kapitaltäckningsdirektivets nya regler om ersättningar bör genomföras i förskrifter på lägre nivå än lag. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna tillstyrker bedömningen eller har inget att invända mot den. Skälen för regeringens bedömning: I kapitaltäckningsdirektivet finns regler om styrformer, processer och rutiner i institut, t.ex. i fråga om ett instituts ersättningar (artiklarna 74–96). De nya regler som har införts i direktivet innebär att ersättningspolicy och ersättningspraxis ska vara könsneutral och ökar utrymmet för proportionalitet i fråga om ersättnings- policy och rörliga ersättningar (artiklarna 3.1.65, 74, 75, 92 och 94). Reglerna om ersättning i kapitaltäckningsdirektivet har i svensk rätt i huvudsak genomförts i föreskrifter på lägre nivå än lag, eftersom reglerna kan behöva anpassas till olika rättsliga och faktiska förhållanden (16 kap. 1 § LBF och 5 kap. 2 § FBF och 8 kap. 35 § LVM och 6 kap. 1 § FVM). Sådana föreskrifter finns i föreskrifter (FFFS 2011:1) om ersättningssystem i kreditinstitut och värdepappersbolag. Det är bara frågor av mer principiell natur som regleras på lagnivå (6 kap. 2, 4 a och 5 §§ LBF och 8 kap. 4, 8 f och 9 §§ LVM). De nya reglerna i direktivet gäller frågor som i svensk rätt regleras i föreskrifter om ersättningssystem i institut och bör därför genomföras i föreskrifter på lägre nivå än lag. 7 Ett nytt krav på godkännande av Prop. finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag 7.1Behovet av nya regler Institut står under tillsyn på individuell nivå. Om det i samma bolags- struktur som institutet finns andra institut eller finansiella företag ska de företagen stå under tillsyn på grupp- eller undergruppsnivå. Kraven ska alltså tillämpas på de finansiella företagen som om de vore ett enda institut (den konsoliderade situationen). Utgångspunkten har varit att det är institutet i den konsoliderade situa- tionen som ansvarar för att kraven i regelverket om kapitaltäckning upp- fylls på gruppnivå. Vissa konsoliderade situationer har emellertid en struk- tur som innebär att moderföretaget är ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag och inte ett institut. I så fall tillämpas kraven i tillsynsförordningen och kapitaltäckningsdirektivet på grundval av holdingföretagets konsoliderade situation. Ett institut som kontrolleras av ett holdingföretag kan i egenskap av dotterföretag emellertid på ett ändamålsenligt sätt säkerställa att kraven uppfylls på grupp- eller undergruppsnivå. För att åtgärda detta har tillämpningsområdet för tillsynsbefogenheterna i kapitaltäckningsdirektivet utvidgats till att också omfatta vissa finansiella holdingföretag och blandade finansiella holding- företag. För att vissa holdingföretag också ska vara direkt ansvariga för att kraven uppfylls på grupp- eller undergruppsnivå har det i direktivet införts ett krav på godkännande. Regeringens förslag: Ett förfarande för godkännande i fråga om finan- siella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag ska in- föras i tillsynslagen. Ansökan om godkännande eller undantag från kravet på godkännande ska göras av svenska finansiella moderholding- företag, svenska blandade finansiella moderholdingföretag och andra svenska finansiella holdingföretag eller svenska blandade finansiella holdingföretag som är skyldiga att följa tillsynsförordningen, tillsyns- lagen eller buffertlagen på undergruppsnivå. Motsvarande utländska finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag ska vara skyldiga att hos ansöka om godkännande eller undantag från kravet på godkännande, om inspektionen är den myndig- het som ansvarar för tillsynen på gruppnivå. Regeringens bedömning: Bestämmelser om vilka uppgifter som ett holdingföretag ska förse med i samband med en ansökan om godkännande eller undantag från kravet på godkännande bör införas genom föreskrifter på lägre nivå än lag. 2020/21:36 Utredningens förslag och bedömning överensstämmer i sak med regeringens förslag och bedömning. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget och bedömningen eller har inget att invända mot dem. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Enligt nya regler som har införts i kapitaltäckningsdirektivet ska finansiella moderholding- företag och blandade finansiella moderholdingföretag i en medlemsstat ansöka om godkännande. Andra finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag ska ansöka om godkännande om de är skyldiga att följa tillsynsförordningen eller kapitaltäckningsdirektivet på under- gruppsnivå (artikel 21a.1 i direktivet). Holdingföretagen ska förse den samordnande tillsynsmyndigheten och, i förekommande fall, den behöriga myndigheten i det land där holding- företaget är etablerat med de uppgifter som behövs för att kunna pröva en ansökan (artikel 21a.2 första stycket). Gällande svensk rätt innehåller bestämmelser om att bank- och finansie- ringsrörelse respektive värdepappersrörelse bara får drivas efter tillstånd (2 kap. LBF och 2 kap. LVM). Krav på ett förfarande enligt vilket vissa finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag ska ansöka om godkännande finns emellertid inte. Det bör därför införas en sådan skyldighet i svensk rätt. Ett godkännande innebär inte i sig ett tillstånd för finansiella holdingföretag eller blandade finansiella företag att bedriva verksamhet. Innebörden med förfarandet är i stället att fånga in de företag som kan vara skyldiga att säkerställa att kraven på gruppnivå tillämpas. I tillsynslagen finns bestämmelser som genomför kapitaltäcknings- direktivet, bl.a. gruppbaserade krav som ställer upp viss specifik reglering för finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag samt hur vissa av kraven ska tillämpas på undergruppsnivå. Bestämmelser som motsvarar direktivets krav på vilka företag som ska ansöka om god- kännande eller undantag från godkännande (artikel 21a) bör därför lämpligen införas i tillsynslagen. Förfarandet bör i första hand gälla för svenska finansiella moderholdingföretag och svenska blandade finansiella moderholdingföretag samt för andra svenska finansiella holdingföretag eller svenska blandade finansiella holdingföretag som är skyldiga att följa tillsynsförordningen eller nationell rätt som genomför kapitaltäcknings- direktivet på undergruppsnivå. Eftersom i vissa fall ska pröva en ansökan av motsvarande holdingföretag hemmahörande utanför men inom EES, bör förfarandet även gälla för dessa. Reglerna i kapitaltäckningsdirektivet om vilka uppgifter som holding- företaget ska förse med (artikel 21a.2) bör genomföras genom föreskrifter på lägre nivå än lag med stöd av befintligt bemyn- digande (19 § 1 förordningen om särskild tillsyn och kapitalbuffertar). Regeringens förslag: ska bevilja godkännande, om 1.arbetsfördelningen inom gruppen är sådan att kraven i tillsyns- förordningen, tillsynslagen och buffertlagen kan uppfyllas på grupp- eller undergruppsnivå, 2.organisationsstrukturen inte hindrar en effektiv tillsyn över att insti- tuten inom gruppen uppfyller de krav som avses i 1 på individuell nivå och grupp- och undergruppsnivå, 3.den som ska ingå i ledningen för holdingföretaget har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av företaget och även iövrigt är lämplig för uppgiften, och 4.när holdingföretaget har ett eller flera kreditinstitut som dotter- företag –information lämnas om större ägare i institutet, –den som har eller kan förväntas komma att få ett kvalificerat innehav iinstitutet eller bedöms lämplig att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen av institut, och –institutets nära förbindelser med andra företag inte hindrar en effektiv tillsyn av institutet. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att det är oklart hur förslaget förhåller sig till regelverket om krishantering i fråga om tillämp- ningen av broinstitutsverktyget i resolution. Skälen för regeringens förslag: Enligt nya regler som har införts i kapitaltäckningsdirektivet ska tre förutsättningar vara uppfyllda för att ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag ska få ett godkännande (artikel 21a.3). Ett godkännande förutsätter att de interna arrangemangen och fördel- ningen av arbetsuppgifter inom gruppen är lämpliga för att uppfylla tillsynsförordningen och kapitaltäckningsdirektivet på grupp- eller under- gruppsnivå. Med detta avses i synnerhet att de interna arrangemangen och fördelningen av arbetsuppgifterna ska vara ändamålsenliga för att 1) sam- ordna alla dotterbolag till det finansiella holdingföretaget eller det blandade finansiella holdingföretagets, inbegripet när så krävs genom en lämplig fördelning av arbetsuppgifter mellan dotterinstituten, 2) före- bygga eller hantera konflikter inom gruppen, och 3) genomföra de policyer på gruppnivå som det finansiella moderholdingföretaget eller blandade finansiella moderholdingföretaget har fastställt för hela gruppen (artikel 21a.3 a). Den andra förutsättningen för godkännande är att organisations- strukturen för den grupp som det finansiella holdingföretaget eller det blandade finansiella holdingföretaget ingår i inte motverkar eller hindrar på något annat sätt en ändamålsenlig tillsyn över dotterinstituten eller moderinstituten när det gäller de skyldigheter de omfattas av på enskild nivå, gruppnivå och, i förekommande fall, undergruppsnivå (artikel 21a.3 b). Vid bedömningen av detta kriterium ska särskild hänsyn tas till 2020/21:36 det finansiella holdingföretagets eller blandade finansiella holding- företagets ställning inom en grupp med flera nivåer, aktieägarstrukturen och den roll som det finansiella holdingföretaget eller det blandade finan- siella holdingföretaget har inom gruppen. För det tredje förutsätts att vissa av de kriterier som ska vara uppfyllda för att ett kreditinstitut ska beviljas auktorisation att inleda verksamheten också uppfylls av det finansiella holdingföretaget eller det blandade finansiella holdingföretaget (artikel 21a.3 c). Kriterierna som avses är att viss information ska ha lämnats om ägare eller medlemmar, att den som har eller kan förväntas komma att få ett kvalificerat innehav ska bedömas lämplig att utöva ett väsentligt inflytande över ledningen och att företagets nära förbindelser med andra inte hindrar en effektiv tillsyn av företaget att auktorisation har beviljats (artikel 14). Vidare ska den som ska ingå i ledningen för ett företag ha tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av företaget och även i övrigt är lämplig för uppgiften (artikel 21). Dessa krav bör, i likhet med kraven för att få tillstånd att driva bank-, finansierings- och värdepappersrörelse, framgå av lag. anser att det är oklart hur förslaget förhåller sig till regelverket om krishantering i fråga om tillämpningen av broinstituts- verktyget i resolution. Bestämmelser om broinstitutsverktyget finns i 18 kap. lagen (2015:1016) om resolution, förkortad . Vid tillämpning av broinsti- tutsverktyget i resolution får ge ett broinstitut tillstånd att bedriva bank-, finansierings- eller värdepappersrörelse utan att bro- institutet uppfyller de krav som gäller för att få bedriva sådan verksamhet (18 kap. 13 § ), som genomför artikel 41.1 andra stycket i krishante- ringsdirektivet). I krishanteringsdirektivet finns inga motsvarande regler i fråga om godkännande av finansiella holdingföretag eller blandande finansiella holdingbolag. 7.4Undantag från kravet på godkännande Regeringens förslag: ska medge undantag från kravet på godkännande, om 1. den huvudsakliga verksamheten är att –förvärva eller inneha aktier eller andelar i dotterföretag, när det gäller ett finansiellt holdingföretag, eller –förvärva eller inneha aktier eller andelar i dotterföretag som är institut eller finansiella institut, när det gäller ett blandat finansiellt 2.holdingföretaget inte har utsetts till resolutionsenhet i någon av gruppens resolutionsenheter, 3.ett dotterföretag som är ett kreditinstitut ansvarar för att säkerställa att kraven på soliditet och riskhantering uppfylls, 4.holdingföretaget inte medverkar till att påverka driften av gruppen eller dotterföretag som är institut eller finansiella institut, och 5.det inte finns något som hindrar en effektiv tillsyn på gruppnivå. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att räck- vidden av villkoret att holdingföretaget inte får medverka till att påverka driften av gruppen eller dotterföretag som är institut eller finansiella institut är oklar. Skälen för regeringens förslag: Enligt nya regler som har införts i kapitaltäckningsdirektivet får ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag under vissa förutsättningar meddelas undantag från kravet på godkännande (artikel 21a.4). Ett undantag förutsätter att fem villkor är uppfyllda. 1.Det finansiella holdingföretagets huvudsakliga verksamhet är att för- värva innehav i dotterföretag eller, då det gäller ett blandat finansiellt holdingföretag, dess huvudsakliga verksamhet när det gäller institut eller finansiella institut är att förvärva innehav i dotterföretag (artikel 21a.4 a). 2.Det finansiella holdingföretaget eller blandade finansiella holding- företaget har inte utsetts till resolutionsenhet i någon av gruppens resolutionsgrupper i enlighet med den resolutionsstrategi som fast- ställts av den berörda resolutionsmyndigheten enligt krishanterings- direktivet (artikel 21a.4 b). 3.Ett dotterkreditinstitut ska ha utsetts till ansvarigt för att säkerställa gruppens efterlevnad av tillsynskraven på gruppnivå och ha tilldelats alla nödvändiga medel och rättsliga befogenheter för att fullgöra dessa skyldigheter på ett ändamålsenligt sätt (artikel 21a.4 c). 4.Det finansiella holdingföretaget eller det blandade finansiella holding- företaget ska inte vara delaktigt i att fatta förvaltningsbeslut eller operativa eller finansiella beslut som påverkar gruppen eller de dotter- företag i gruppen som är institut eller finansiella institut (artikel 21a.4 d). 5.Det ska inte finnas något som hindrar en ändamålsenlig tillsyn över gruppen på gruppnivå (artikel 21a.4 e). eller blandade finansiella holdingföretag som är undantagna från godkännande ska dock inte vara undantagna från avgränsningen av konsolidering enligt kapitaltäckningsdirektivet och tillsynsförordningen (artikel 21a.4 andra stycket i direktivet). Vidare är holdingföretag som inte längre uppfyller kraven för undantag skyldig att i stället ansöka om godkännande (artikel 21a.7). Förutsättningarna för ett finansiella holdingföretag eller blandade finan- siella holdingföretag att undantas från kravet på att ansöka om ett god- kännande bör framgå av lag. Detsamma gäller kravet på att holdingföretag ska ansöka om godkännande om det inte längre uppfyller förutsättningarna för undantag. anser att räckvidden av det fjärde villkoret är oklar. Regeringen konstaterar att det villkoret gäller påverkan på driften av gruppen eller dotterföretag som är institut eller finansiella institut. Det innebär emellertid ingen begränsning av t.ex. rätten att vid stämman före- träda sina aktier eller andelar i ett dotterföretag (skäl 5 i kapitaltäcknings- direktivet). 2020/21:36 Vidare får det anses ligga i sakens natur att ett undantag från kravet på godkännande inte i sig innebär att holdingföretaget också undantas från tillämpliga konsolideringsregler för dessa företag i tillsynsförordningen och kapitaltäckningsdirektivet. Någon särskild lagreglering i den delen behövs därför inte. Tidsfrister för att fatta beslut Regeringens förslag: Om det med en prövning av ett kreditinstituts ägares lämplighet pågår en prövning av en ansökan om godkännande av ett finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag, ska bedömningsperioden för prövningen av lämplig- heten förlängas med efter det att ett beslut i ärendet om godkännande av holdingföretaget har meddelats. ska i ärenden om godkännande av ett holding- företag fatta beslut från det att en ansökan tagits emot, om beslutet innebär att ansökan avslås eller från det att ansökan tagits emot, om beslutet innebär att godkännande Om en ansökan om godkännande är ofullständig ska ett beslut i stället fattas från det att en fullständig ansökan tagits emot, dock senast från det att ansökan tagits emot. ska i ärenden om undantag från kravet på god- kännande fatta beslut från det att en ansökan tagits Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: I kapitaltäckningsdirektivet finns reg- ler om lämplighetsprövning av kreditinstituts ägare (artiklarna 22 och 23). Enligt nya regler som har införts i direktivet ställs krav på samarbete mellan de behöriga myndigheterna som handlägger en ansökan om god- kännande eller undantag från godkännande och den behöriga myndigheten som prövar lämpligheten av ett kreditinstituts ägare (artikel 21a.2). fall en ansökan om godkännande sker som en prövning av lämpligheten av ett kreditinstituts ägare, ska den behöriga myndigheten för prövningen av lämpligheten av kreditinstitutets ägare samarbeta med den samordnande tillsynsmyndigheten, i de fall det är en annan, den behöriga myndigheten i det land där det finansiella holdingföretaget eller blandade finansiella holdingföretaget är etablerat. gäller för prövningen av lämpligheten av ett kreditinstituts ägare (artikel 22.2 andra stycket) ska därför upphävas som överstiger , till dess prövningen av godkännandet är avslutat (artikel 21a.2 andra stycket). Avsikten med att förlänga tidsfristen är att den behöriga myndigheten ska kunna beakta en prövning av en ansökan om godkännande inom ramen för en bedömning av en ägares lämplighet. Vidare ska den samordnande tillsynsmyndigheten om beslut om god- kännande är negativt meddela sökanden från mottagan- det av ansökan eller, om ansökan är ofullständig, från Prop. 2020/21:36 mottagandet av de fullständiga uppgifter, dock senast från det att ansökan tagits emot (artikel 21a.10). Ett beslut att bevilja god- kännande eller undantag från godkännande och ett negativt beslut om undantag från godkännande ska fattas från mottagandet av ansökan. Bestämmelserna om lämplighetsprövningen av kreditinstituts ägare finns i svensk rätt i rörelselagstiftningen (14 kap. LBF). För att genomföra kapitaltäckningsdirektivets nya regler om förlängd tidsfrist för lämplighetsprövningen av ägarna till ett kreditinstitut bör motsvarande bestämmelser föras in i rörelselagstiftningen. Vidare bör direktivets regler om när sökanden ska meddelas beslut föras in i mot- svarande bestämmelser i tillsynslagen. 7.6Samordning i gränsöverskridande fall