prop · H80332 · 2020-10-14 00:00:00 — Sanktionsregimen ska verka till stöd för fredsavtalet , som föreskriver att säkerhetsrådet kan besluta om sanktioner mot dem som undergräver avtalets genomförande. har åtta personer listats av sanktionskommittén. Internationella brottmålsdomstolens (ICC) åklagare inledde, efter hänskjutande av , en förundersökning om krigsförbrytelser som misstänks ha begåtts på territorium . En person har dömts till fängelse för krigsförbrytelse och ytterligare en person står åtalad för krigsförbrytelse och brott mot mänskligheten. finns en oberoende expert, utsedd av för mänskliga rättigheter, med uppdrag att bland annat stödja i dess ansträngningar att främja och skydda mänskliga rättigheter i landet. I enlighet med fredsavtalet etablerade FN en internationell för . FN:s generalsekreterare utnämnde medlemmarna i kommissionen och ambassadör till dess ordförande. Kommissionens mandat var att utreda allvarliga brott mot humanitär rätt och mänskliga rättigheter i begångna mellan och , datumet då kommissionen upprättades. Kommissionen överlämnade sin slutrapport . 4.5Sveriges mångsidiga engagemang i har ett mångsidigt engagemang i , och det svenska bidraget till Minusma bör ses i denna kontext (se även avsnitt 4.1 och 4.2). beslutade regeringen att återuppta det bilaterala utvecklingssamarbetet med och myndigheter, efter att detta avbrutits till följd av en militärkupp 2012. Stödet till icke-statliga organisationer och det betydande humanitära stödet till befolkning omfattades aldrig av avbrottet. Nuvarande strategi för utvecklingssamarbete med omfattar perioden –2020. Strategin omfattar sammantaget och genomförs av Sida () och (FBA) (). Verksamheten indelas i insatser till stöd för stärkt demokrati och jämställdhet samt ökad respekt för mänskliga rättigheter, mänsklig säkerhet och frihet från våld, samt förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer. Ett genomgående tema är rättighetsperspektivet. Kvinnor och barn utgör särskilda målgrupper. beslutade regeringen om anvisningar inför framtagandet av en ny strategi för det bilaterala utvecklingssamarbetet med . Med anledning av militärkuppen beslutade i att frysa utbetalningar och beredningar av nya projekt som har staten eller statliga institutioner som motpart, inom ramen för det befintliga utvecklingssamarbetet. FBA pausade all samverkan med statliga aktörer. beslutade Sida att ge ett treårigt bidrag om till Minusmas förvaltningsfond för fred och säkerhet i , i syfte att bidra till stärkta freds- och försoningsmekanismer på nationell och lokal Prop. 2020/21:32 nivå samt stärkt inflytande och deltagande för kvinnor i fredsprocesser och i freds- och statsbyggande. Det svenska arbetet med agendan för kvinnor, fred och säkerhet utgör en integrerad del av det breda svenska engagemanget i . säkerställde till exempel under medlemskapet i 2017– 2018 att FN-insatser, inklusive Minusma, inkluderade ett mandat att arbeta med dessa frågor. beslutade regeringen att tillföra till den regionala strategin för utvecklingssamarbete med söder om med fokus på initiativ som rör klimat och säkerhet i för åren 2018– 2021. var den fjärde största bilaterala givaren till med ett ökat humanitärt bistånd via Sida om . bidrog därutöver med humanitärt stöd genom flerårigt icke-öronmärkt kärnstöd till bl.a. () och andra FN-organ aktiva i såsom WFP (Programme). FN- organen tillför även omfattande medel via de insatser som är kopplade till UNISS och för . Jämfört med den initiala allokeringen av har Sida redan betalat ut i humanitära allokeringar för . Sida gör löpande humanitära analyser av läget i landet, och beloppet kan komma att ytterligare öka . Stödet går till insatser inom bland annat skydd, livsmedelsassistans, hälsa, nutrition, vatten och sanitet, och utbildning. Det svenska stödet kanaliseras bland annat genom flera FN-organ samt genom och organisationer såsom AAH (Action Against Hunger), IRC () och NRC (). Därutöver ställs expertpersonal till förfogande genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 5Förenta nationernas stabiliseringsinsats i , Minusma Med fastställande av att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet antog resolution (2013) med stöd av kapitel VII. Därmed upprättades en integrerad multidimensionell stabiliseringsinsats i , Minusma, för en period om inledningsvis . övertog Minusma ansvaret från AU-insatsen AFISMA. Den militära personal och de poliser i AFISMA som då var utgrupperade i integrerades i FN-insatsen. Minusmas mandat har förlängts , då säkerhetsrådsresolution (2020) förlängde mandatet till . Insatsens styrka får uppgå till högst 13 289 militärer och 1 920 poliser. Dessutom får ytterligare civil personal ingå i insatsen i den 2020/21:32 utsträckning som FN bedömer nödvändig för att lösa uppgifterna i mandatet. Minusma har enligt resolution (2020) följande huvudsakliga uppgifter: stödja genomförandet av fredsavtalet, stödja den politiska dialogen och nationell försoning, skydda civila och stödja stabilisering av landet, inklusive mot asymmetriska hot, motverka asymmetriska hot och aktivt skydda Minusmas mandat, skydda FN-personal, främja och skydda mänskliga rättigheter, samt stödja humanitär biståndsverksamhet. Insatsen har dessutom rätt att ge stöd inom följande områden: stabiliseringsprojekt, hantering och desarmering av vapen och ammunition, bevarande av kulturarv, samt till sanktionskommitté 1267/1989/2253 Isil (Da’esh) och Al-Qaida. Poliskomponenten i Minusma ansvarar bland annat för polisiär grundutbildning och genomförande av reformer. bidrar till denna med personal från . beslutade G5 att verkställa det tidigare fattade beslutet om en gemensam regional styrka. Upprättandet av styrkan välkomnades i 2359 (2017) , och antogs resolution (2017) om stöd från Minusma till G5 Sahelstyrkan. Av resolutionen framgår att Minusma kan stödja den gemensamma styrkan inom vissa områden, såsom med bränsle, vatten och medicinsk evakuering, så länge stödet inte påverkar Minusmas egen förmåga och kapacitet negativt. leds Minusma av FN:s generalsekreterares särskilda representant från . Den svenska generallöjtnanten är styrkechef i insatsen. uppgick den militära personalen i insatsen till ungefär 12 170, medan antalet poliser var 1 722 och antalet övriga civila anställda ungefär 1 180 (internationella och lokalanställda). Insatsen är huvudsakligen utgrupperad i och i norra . Högkvarteret för insatsen, med både civil och militär ledning, ligger i och sektorshögkvarter finns i Timbuktu, och . Ett regionalt kontor finns i . 6Folkrättsligt mandat för insatsen Genom resolution (2013) fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och beslutade, med stöd av kapitel VII i , att upprätta Minusma. Insatsen har förlängts genom resolutionerna (2014), 2227 (2015), 2295 (2016), 2364 (2017), 2423 (2018), 2480 (2019) samt senast genom resolution (2020), då den förlängdes till . Inbjudan till FN av utgör ytterligare en folkrättslig grund för insatsen. Inbjudan förlorar inte giltighet i ljuset av den senaste utvecklingen. En förutsättning för att det ska finnas kontinuitet i det folkrättsliga mandatet under kapitel VII också efter är att förlänger mandatet för Minusma efter detta datum. I resolution (2020) bemyndigas Minusma att vidta alla nödvändiga Prop. 2020/21:32 åtgärder för att utföra insatsens uppgifter. Rätten för Minusma att använda våld grundas ytterst på säkerhetsrådets mandat i enlighet med kapitel VII och måste stå i överenstämmelse med de mänskliga rättigheterna samt i tillämpliga fall den internationella humanitära rätten. Rätten till våldsanvändning har preciserats i insatsregler som innebär att styrkan under vissa omständigheter kan tillgripa våldsmedel som går utöver traditionellt självförsvar. 7Målsättningar med ett fortsatt svenskt deltagande i Minusma I betänkandet Utvärderingen av samlade engagemang i (UD 2015:02) pekade utredningen bland annat på vikten av nationella mål i internationella insatser för att möjliggöra löpande uppföljning. Regeringen har i skrivelsen samlade politik för internationell civil och militär krishantering (skr. 2016/17:196 s. 29) behandlat målformuleringar och konstaterat att nationella mål för internationella fredsbevarande insatser måste vara förenliga med det mandat som insatserna har och att det är av stor vikt att eventuella nationella målsättningar inte konkurrerar med insatsens samlade målsättningar. Det svenska deltagandet i Minusma innefattar politiska, strategiska, operativa och taktiska målsättningar. Det övergripande målet med deltagande i insatsen är att, inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor, bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådsresolution (2020) och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , samt att understödja långsiktigt hållbara politiska lösningar på krisen i landet. Det är också troligt att en förbättrad situation i skulle få positiva effekter för situationen beträffande säkerhet, utveckling och mänskliga rättigheter i hela Sahelregionen. En militärkupp genomfördes i . präglas landets politiska utveckling av en övergångsperiod för en återgång till folkvalt styre. Regeringen bedömer fortsatt att Minusma har en viktig roll att spela i landet. Genom sin närvaro bidrar Minusma till att stödja åtgärder . Problem i som relaterar till bland annat irreguljär migration, terrorism och organiserad brottslighet har konsekvenser inte bara för länderna i regionen, utan även för . Genom att delta i FN:s stabiliseringsinsats i utgör en solidarisk samarbetspartner i arbetet för att öka säkerheten, förebygga konflikter samt skapa förutsättningar för hållbar fattigdomsbekämpning, stabilitet och utveckling, i såväl som i . Detta engagemang går hand i hand med övriga stöd till samt organisationens fonder och program som är aktiva i . 2020/21:32 Det svenska bidraget baseras på ett folkrättsligt förankrat mandat och bidrar till förvaret av mänskliga rättigheter. 7.1Nationella målsättningar för det svenska militära bidraget till Minusma •Sveriges styrkebidrag till Minusma har det övergripande målet att inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor bidra till att uppfylla Minusmas mandat enligt säkerhetsrådets resolution och därigenom bidra till förbättrad säkerhet i och långsiktig fred. •Det svenska militära bidraget till Minusma är en komponent i det bredare svenska stödet till och engagemanget i och Sahelregionen som syftar till långsiktig stabilitet och utveckling. Detta sker bilateralt samt genom EU, FN och andra internationella organisationer. •På insatsnivå ska det svenska förbandet bidra till stabilitet i operationsområdet genom patrullering och närvaro och på så sätt bidra till att uppfylla 2531 (2020). •Genom svenskt militärt deltagande i Minusma ska Försvarsmakten fördjupa sin kunskap om och erfarenhet av FN:s fredsfrämjande verksamhet, för att när tillfälle ges kunna lämna ytterligare styrkebidrag till FN, om behov finns och om efterfrågad förmåga finns tillgänglig. •Det militära deltagandet i Minusma ska även bidra till att utveckla förmågan hos nationella krigsförband och staber att samverka i en internationell kontext. Genom deltagandet i multinationella insatser främjas svensk militär personals interoperabilitet och förståelse för kunskaper om metoder, procedurer och arbetssätt. Detta är tillsammans med erfarenheten av att delta i skarp operativ verksamhet svårt att uppnå endast genom övnings- och träningsverksamhet i en nationell kontext och utgör en viktig och värdefull erfarenhet för Försvarsmakten. •Sverige ska när så är möjligt och med tillgängliga resurser stödja förband från andra truppbidragarländer att stärka sin kompetens och på så sätt ha större möjligheter att bidra till Minusmas mandatuppfyllnad och skydd av civila samt sig själva. •Det svenska militära deltagandet i Minusma ska bidra till genomförandet av den feministiska utrikespolitiken. Kvinnors deltagande i freds- och statsbyggande är en förutsättning för hållbar fred och säkerhet. ska som deltagare i insatsen stödja och påskynda ansträngningarna att genomföra FN:s säkerhetsråds resolution (2000) om kvinnor fred och säkerhet, inklusive efterföljande resolutioner. Åtaganden i resolution ska genomsyra det svenska förbandets verksamhet. FN utvärderar kontinuerligt insatsen genom generalsekreterarens kvartalsvisa rapporter samt strategiska översyner. Regeringen och Försvarsmakten analyserar löpande det svenska bidraget och dess verksamhet. Rapportering och analys från ambassaden i av de politiska, militära och humanitära förhållandena i landet vägs också in i regeringens sammanvägda överväganden kring det svenska bidraget. I en politiskt, ekonomiskt och säkerhetsmässigt turbulent period i kan det vara svårt att mer detaljerat mäta effekten på utvecklingen i landet av Minusmas närvaro och det svenska bidragets insatser. Det svenska förbandsbidraget utgör endast en liten del av FN-insatsen, vilket bidrar till metodologiska svårigheter vid utvärdering av bidraget. Möjligheten att mäta det svenska bidragets effekt på leveransen av Minusmas mandat samt säkerhetsutvecklingen i och genomförandet av fredsavtalet är begränsad, vilket måste tas i beaktande vid utvärderingar. 8Det svenska militära bidraget till Minusma Avsikten är att det svenska militära bidraget till Minusma ska utgöras av ett lätt skyttekompani. I det svenska förbandet kommer även en nationell stödenhet bland annat innehållande sjukvårdsförmågor samt personal för drift och underhåll av nationell infrastruktur och materiel ingå. Avsikten är dessutom att även fortsättningsvis placera stabsofficerare vid relevanta staber. Huvuduppgiften för det svenska förbandet är att inom ramen för tillgängliga resurser och förmågor bidra till upprätthållandet av insatsens mandat i enlighet med säkerhetsrådets resolution (2020). Det svenska skyttekompaniet kommer vara stationerat i , huvudort i Minusmas östra sektor. Emellertid kan det svenska styrkebidraget användas i hela Minusmas insatsområde. Det svenska bidraget förutses under normala omständigheter uppgå till ungefär 220 personer på plats. Styrkan ska med kort varsel kunna förstärkas tillfälligt för räddnings-, evakuerings-, förstärknings- och fritagningsinsatser vid försämrat säkerhetsläge eller förbandsrotationer. Sammantaget ska det svenska bidraget kunna uppgå till högst 470 personer. Hotbilden för personalen kommer att variera. Försvarsmakten kommer att göra löpande hot- och riskbedömningar och vidta eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Det innebär bland annat att insatsen anpassar verksamheten till tillgången på helikoptrar, då det alltjämt finns brister i förmågan och tillgången till helikoptrar med ombordbaserad sjukvårdspersonal. har arbetat aktivt med frågan med FN vid återkommande tillfällen och situationen har förbättrats. Med anledning av att brister kvarstår anpassas verksamheten så att nationella krav på tillgång till medicinsk behandling kan garanteras. Bristen på helikoptrar påverkar inte sjukvårdsförmågan utan endast operationsradien för det svenska Regeringens överväganden och förslag Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för att delta i FN:s stabiliseringsinsats i (Minusma) till den 31 , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Regeringens bedömning: Det svenska styrkebidraget kommer under normala omständigheter att uppgå till ungefär 220 personer på plats. Skälen för regeringens förslag och bedömning: och fram till det internationella samfundets ingripande gjorde sig väpnade terrorist- och extremistgrupper samt kriminella grupper skyldiga till omfattande övergrepp och orsakade stort mänskligt lidande i , särskilt i landets norra delar. och en konstitutionell och demokratisk ordning återupprättades. 2014 försämrades emellertid säkerhetssituationen igen, med väpnade attacker mot civilbefolkning, maliska säkerhetsstyrkor och mot Minusma. Ett fredsavtal slöts i efter flera månaders Genomförandet av fredsavtalet har gått långsamt och huvuddelen har inte genomförts. Vissa framsteg har gjorts, exempelvis avseende den i avtalet föreskrivna DDR-processen, medan genomförandet de politiska och institutionella reformerna, inklusive decentraliseringen, i allt väsentligt återstår. har vid upprepade tillfällen påpekat vikten av att fredsavtalet genomförs fortsätter läget i , framförallt i de centrala delarna, att förvärras och säkerhetsutmaningarna relaterar bland annat till terrorism, transnationell organiserad brottslighet och trafficking. en svår humanitär situation, som allvarligt försämrats på grund av Därtill har konflikten i haft ett negativt inflytande på individers möjligheter att åtnjuta de mänskliga rättigheterna och på säkerheten och utvecklingen i regionen som helhet. behov av omfattande stöd för att skapa en säkerhetsnivå som möjliggör den utveckling som befolkningen är i stort behov av, inte minst i landets centrala och norra delar. Som ett led i uppfyllandet av sitt mandat att skydda civila, har Minusma i ökad utsträckning tvingats använda sig av en mer offensiv taktik. konsekvens av detta har insatsens opartiskhet i konflikten emellanåt ifrågasatts av vissa av de väpnade grupperingarna. Regeringen välkomnar att FN:s generalsekreterares särskilda representant getts ett tydligt mandat att stödja parterna att genomföra fredsavtalet samt bidra till nationell dialog och försoning i . beslut genom resolution (2020), och inbjudan av till FN, ger en tydlig folkrättslig grund för ett svenskt bidrag till Minusma. Ett fortsatt svenskt styrkebidrag till Minusma ligger i linje med engagemang för fred och utveckling i och är en del av en samlad svensk ansats i . Skälen för det breda svenska engagemanget kvarstår, inklusive deltagande i Minusma, även med beaktande av den militärkupp som genomfördes och under den övergångsperiod för en återgång till folkvalt styre som ska löpa . Regeringen bedömer att insatsen fortsatt kan bidra till säkerhet och landets utveckling under de nya omständigheterna i enlighet med gällande mandat. Det finns ett svenskt och europeiskt intresse att bidra till de internationella ansträngningarna för att motverka terrorismen, förbättra säkerhetsläget och bidra till att skapa fred och hållbar utveckling för befolkning. Det kan också noteras att problem i som relaterar till bland annat irreguljär migration samt till organiserad brottslighet har konsekvenser inte bara för länderna i regionen utan även för . är engagerat i med ett omfattande humanitärt stöd och bilateralt utvecklingssamarbete. (Se även avsnitt 4.) Utöver det militära bidraget till Minusma sekunderar ett antal poliser till insatsen. bidrar även med civila experter till EU:s civila rådgivningsinsats riktad till säkerhetssektorn, EUCAP , och med personal till EU:s militära utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt, EUTM . godkände regeringens förslag om svenskt bidrag till den franskledda insatsen Task Force Takuba till och med . FN:s säkerhetsrådsresolutioner (2013), 2164 (2014), 2227 (2015), 2295 (2016), 2364 (2017), 2423 (2018), 2480 (2019) och 2531 (2020) har gett ett kraftfullt mandat som bland annat gett Minusma goda förutsättningar att öka säkerheten såväl för nödlidande människor som för humanitära biståndsorganisationer som är verksamma i och regionen. För att Minusma ska kunna genomföra sitt mandat krävs att FN:s medlemsstater ställer resurser i form av välutbildade styrkebidrag till förfogande. Detta är särskilt angeläget eftersom insatsen verkar i en komplex miljö och behöver hantera en militär problematik bland annat med asymmetriska hot i en omfattning som är ny för FN. Det svenska bidraget är ett kvalificerat bidrag med adekvat utbildning och utrustning som kommer att bidra till att öka den militära styrkechefens samlade militära förmåga. kommer att aktivt verka för att folkrätten, inklusive mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt, respekteras av samtliga aktörer. Respekten för den internationella humanitära rätten måste ständigt värnas. Det är centralt att det internationella samfundet bidrar till att ansvar utkrävs av individer som misstänks för brott eller kränkningar mot folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och den internationella humanitära rätten. Det totala svenska bidraget till insatsen kommer att uppgå till ungefär 220 personer på plats fram till . Det svenska styrkebidraget kommer att bestå av ett lätt skyttekompani som tillsammans med en nationell stödenhet ska utgöra del av Minusmas samlade förmåga att upprätthålla säkerhetsresolution (2020). Det svenska skyttekompaniet planeras vara stationerat i , huvudort i Minusmas östra sektor. Emellertid kan det svenska styrkebidraget användas i hela Minusmas insatsområde. Under försämrade säkerhetsförhållanden är det viktigt att regeringen har möjlighet att tillfälligt förstärka de väpnade militära insatser som genomför. Förstärkningen kan omfatta exempelvis tillförsel av materiel, undsättning och evakuering. En räddnings-, evakuerings- och 2020/21:32 förstärkningsinsats är till sin natur tillfällig och tidskritisk. En insats av detta slag måste även vara anpassad till den specifika situationen. Detta gör att det i förväg är svårt att uppskatta omfattningen av och kostnaderna för en sådan insats. Även om normalnivån på det svenska bidraget kommer att vara ungefär 220 personer på plats, söker därför regeringen medgivande att ställa en svensk väpnad styrka om högst 470 personer till förfogande för Minusma till . Medgivandet bör enligt regeringens mening gälla under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat från . Försvarsmakten kommer att göra löpande hot- och riskbedömningar och vidta eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Av 15 kap. 16 § regeringsformen följer att medgivande krävs för att en svensk väpnad styrka ska kunna sändas till ett annat land om det inte finns en skyldighet att fullgöra en internationell förpliktelse som har godkänt eller ett medgivande i lag. Eftersom det i detta fall inte är fråga om en internationell förpliktelse som har godkänts av och ett bemyndigande i lag saknas, krävs medgivande för att en svensk väpnad styrka ska kunna delta i Minusma. Det aktuella svenska styrkebidragets förmåga och uppgifter är sådana att det är att betrakta som en väpnad styrka i regeringsformens mening. Regeringen beräknar att kostnaden för det svenska bidraget kommer att uppgå till högst . Kostnaderna ska belasta det under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap uppförda anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och är beräknade utifrån beräkningsmodellen för kostnadsfördelning mellan anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Merkostnader för eventuella förstärknings- och evakueringsåtgärder samt återställandekostnader till följd av insatsen ryms inom den i budgetpropositionen beräknade ramen för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i