prop · H703117 · 2020-03-17 00:00:00 — Tillsammans med bestämmelsen i styckets första mening innebär det att, när det är fråga om en anställning i ett etableringsjobb, sjukpenning som utges för som en arbetsgivare för etableringsjobb ska svara för sjuklön ska beräknas på en sjukpenninggrundande inkomst som varken omfattar anställningsförmåner från arbetsgivaren som ska svara för sjuklön eller statlig ersättning för arbete i etableringsjobb hos den arbetsgivaren. Smittbärarpenningen ska minskas med följande förmåner i den utsträckning förmånerna lämnas : 3.sjuklön eller sådan ersättning från som avses i 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, 4.sjukpenning enligt denna balk eller motsvarande äldre lag, 6.livränta enligt denna balk eller motsvarande äldre författning på grund av smitta, 8.statlig ersättning som lämnas för arbete i etableringsjobb. Det som föreskrivs i första stycket gäller även motsvarande förmån som lämnas till smittbäraren på grundval av utländsk lagstiftning. Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. I paragrafen finns en bestämmelse om samordning mellan smittbärarpenningen och andra förmåner och ersättningar. I uppräkningen i första stycket av förmåner och ersättningar tillkommer en ny punkt, punkt 8, som avser statlig ersättning som lämnas för arbete i etableringsjobb. Detta innebär att smittbärarpenningen även ska minskas med sådan statlig ersättning som lämnas som smittbärarpenningen. Om smittbäraren har inkomst av anställning från en arbetsgivare som avses i 1 eller 2 § lagen (1994:260) om offentlig anställning för tid som avses i 7 §, lämnas smittbärarpenning endast till den del den överstiger När anställningen avser arbete i etableringsjobb ska även statlig ersättning som lämnas för det arbetet räknas med i den inkomst som avses i första stycket. Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. Iparagrafen finns en bestämmelse om samordning mellan smitt-bärar- penningen och inkomst av anställning från en arbetsgivare som avses i 1 eller 2 § lagen (1994:260) om offentlig anställning. Det som avses är anställningar hos och dess myndigheter, myndigheterna under regeringen, kommuner, regioner och kommunalförbund. Av andra stycket som är nytt framgår att när anställningen avser arbete ietableringsjobb ska även statlig ersättning som lämnas för det arbetet räknas med i den inkomst som avses i första stycket. Det innebär att den inkomst som smittbärarpenningen ska förhålla sig till ska omfatta både inkomsten av anställningen från arbetsgivaren i etableringsjobbet i de fall som är i fråga och den statliga ersättning som lämnas för arbetet i etableringsjobbet. Som inkomst av anställning räknas, även om mottagaren inte har varit anställd hos den som betalat ut ersättningen, följande: 1.ersättning i pengar eller annan avgiftspliktig förmån för utfört arbete, dock inte pension, och 2.tillfällig förvärvsinkomst av verksamhet som inte bedrivits självständigt. I fall som anges i första stycket likställs den som har utfört arbetet med en arbetstagare och den som betalat ut ersättningen med en arbetsgivare. När utbetalningen avser statlig ersättning för arbete i etableringsjobb likställs dock den för vars räkning arbetet har utförts med en arbetsgivare. Förslaget behandlas i avsnitt 6.4. I paragrafen regleras viss ersättning som räknas som pensions- grundande inkomst i form av inkomst av anställning. Statlig ersättning som lämnas för arbete i etableringsjobb utgör ersättning i pengar för utfört arbete som betalas ut av någon annan än den som mottagaren av ersättningen är anställd av. Den statliga ersättningen är därmed sådan inkomst av anställning som avses i första stycket 1. I en ny sista mening i andra stycket införs en bestämmelse som anger att när utbetalningen avser statlig ersättning för arbete i etableringsjobb likställs den för vars räkning arbetet har utförts med arbetsgivare. innebär ett undantag från den grundläggande regleringen i styckets första mening om vem som likställs med arbetsgivare när mottagaren av ersättning som avses i första stycket inte är anställd av den som har betalat ut den ersättningen. Även om staten utbetalar viss ersättning för arbete i etableringsjobb, ska således den som mottagaren av den statliga Prop. 2019/20:117 ersättningen är anställd av anses som arbetsgivare. 11.3Förslaget till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) För deltagare i arbetsmarknadspolitiska program är denna lag tillämplig i den utsträckning som framgår av 7 § lagen (2000:625) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. För deltagare i praktik eller annan kompetenshöjande verksamhet som har anvisats av socialnämnd är denna lag tillämplig i den utsträckning som framgår av 4 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453). För dem som ger sysselsättning enligt 4 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. är denna lag tillämplig i den utsträckning som framgår av 5 § lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Att denna lag i vissa fall, utöver vad som framgår av 2 § första stycket andra meningen, gäller även utomlands framgår av 5 § lagen (2010:449) om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser. Förslaget behandlas i avsnitt 7.1 I paragrafens första stycke görs en följdändring med anledning av att den lag som bestämmelsen hänvisar till har fått en ny rubrik. 11.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Med dagsförtjänst avses en femtedel av den veckoinkomst eller, i fråga om sökande med månadslön, 1/22 av den månadsinkomst som den sökande haft . Statlig ersättning som lämnas för arbete i etableringsjobb ska ingå vid beräkningen av dagsförtjänsten. För den som omfattas av 23 b § andra stycket ska dagsförtjänsten beräknas på sökandens förvärvsinkomst och det ersättningsbelopp som lämnats. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om omräkning av dagsförtjänst. Bestämmelser om beräkningen av dagsförtjänsten för företagare finns i 37 och 37 a §§. Förslaget behandlas i avsnitt 6.5. I paragrafen finns bestämmelser om hur man beräknar dagsförtjänsten. Paragrafen kompletterar bestämmelsen i 25 § som anger att dagpenningen, 2019/20:117 dvs. ersättningen per dag baserad på tidigare förvärvsinkomster, som huvudregel ska bestämmas utifrån den sökandes dagsförtjänst och normalarbetstid. Första stycket ändras genom att det klargörs att statlig ersättning som lämnas för arbete i etableringsjobb ska räknas med när man beräknar dagsförtjänsten. I paragrafens tredje stycke förtydligas att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter. 11.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift Avgiften utgör av ersättning i form av 1.sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt 24–28 och 31 kap. socialförsäkringsbalken samt arbetsskadesjukpenning enligt 40 kap. nämnda balk eller motsvarande ersättning som utgetts enligt nämnda balk eller annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning ersättningen trätt i stället för en försäkrads inkomst av anställning enligt 59 kap. 8–11 §§ socialförsäkringsbalken eller inkomst av annat förvärvsarbete enligt 59 kap. 14 § första stycket 1–3 nämnda balk, 2.föräldrapenningsförmåner enligt 11–13 kap. socialförsäkringsbalken, 3.närståendepenning enligt 47 kap. socialförsäkringsbalken, 4.ersättning enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, 5.livränta enligt 41–44 kap. socialförsäkringsbalken eller annan motsvarande livränta som bestäms med tillämpning av 41 och 42 kap. nämnda balk, 7.omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken, 8.dagpenning från arbetslöshetskassa, 9.statlig ersättning som lämnas för arbete i etableringsjobb, 10.aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 14.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 15.dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt 16.bidrag från och i den utsträckning som regeringen så föreskriver. Förslaget behandlas i avsnitt 5.2. I bestämmelsen räknas de ersättningar som staten enligt 1 § ska betala statlig ålderspensionsavgift för upp. I uppräkningen tillkommer en ny punkt, punkt 9, som avser statlig ersättning som lämnas för arbete i etableringsjobb. Detta innebär att statlig ersättning som lämnas för arbete i etableringsjobb är en sådan ersättning som staten ska betala statlig ålderspensionsavgift för. I och med detta följer det av 2 kap. 17 § socialavgiftslagen (2000:980) att den statliga ersättning som lämnas för arbete i etableringsjobb är avgiftsfri när avgiftsunderlaget Prop. 2019/20:117 för arbetsgivaravgift bestäms. 11.6Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av den offentliga arbetsförmedlingen och Ekonomiskt stöd för anställning till en arbetsgivare som har beslutats av Arbetsförmedlingen, och sjöfartsstöd som har beslutats av , får tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på ett sådant skattekonto som avses i 61 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om de stöd som får krediteras skattekontot. Förslaget behandlas i avsnitt 8.2. I paragrafen finns bestämmelser om kreditering på skattekonto av vissa stöd som har beslutats av Arbetsförmedlingen och . Första stycket ändras genom att uppräkningen av stödformerna anställningsstöd, stöd till utbildningsvikariat, stöd till skyddat arbete hos en offentlig arbetsgivare och stöd till yrkesintroduktion ersätts av uttrycket ekonomiskt stöd för anställning till en arbetsgivare. Innebörden av ändringen är att alla stöd för subventionerade anställningar som beslutas av Arbetsförmedlingen får tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på skattekontot med stöd av lagen. Med uttrycket avses ekonomiskt stöd för lönekostnader och andra kostnader som arbetsgivaren har med anledning av anställningen, exempelvis kostnader för handledning. Vidare ersätts ”den offentliga arbetsförmedlingen” av ”Arbetsförmedlingen”. Samma ändring görs i lagens rubrik. Dessa ändringar är endast redaktionella. Andra stycket ändras för att förtydliga att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela närmare föreskrifter. Dessutom ändras verbet ska till får för att upplysningsbestämmelsen bättre ska återspegla första stycket. Någon ändring i sak är inte avsedd, utan det är fortfarande regeringen som i förordning anger vilka stöd enligt första stycket som ska krediteras. Med anledning av den ändring som görs i paragrafens första stycke upphävs lagen om (2006:1494) om kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för nystartsjobb. 11.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program Denna lag innehåller övergripande bestämmelser om den arbetsmarknads- 2019/20:117 består av arbetsmarknadspolitiska program och andra arbetsmarknadspolitiska insatser. Programmen och insatserna syftar till att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. Programmen och insatserna hanteras av Arbetsförmedlingen om inte något annat föreskrivs. Förslaget behandlas i avsnitt 7.1. Av paragrafen framgår bl.a. att lagen innehåller övergripande bestämmelser om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. I första stycket anges att den arbetsmarknadspolitiska verksamheten består av dels arbetsmarknadspolitiska program, dels andra arbetsmarknadspolitiska insatser. Detta innebär en utvidgning av lagens tillämpningsområde. Motsvarande ändring görs i författningsrubriken och Ändringarna innebär att lagen inte bara är tillämplig på de arbetsmarknadspolitiska programmen utan även på sådana insatser inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten som inte utgör arbets-marknads- politiska program. Av bestämmelsen framgår vidare att både programmen och insatserna syftar till att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en arbetsgivare att till en myndighet lämna uppgifter som har betydelse för ett ärende om statlig ersättning som lämnas för arbete i etableringsjobb. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om skyldighet för en arbetstagarorganisation och en arbetsgivarorganisation som har slutit kollektivavtal om etableringsjobb att till en myndighet 1.lämna in en kopia av avtalet, och 2.lämna uppgifter som har betydelse för ett ärende om statlig ersättning som lämnas för arbete i etableringsjobb. Förslaget behandlas i avsnitt 7.1 och 7.3. Paragrafen är ny. I första stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om arbetsgivares skyldighet att till en myndighet lämna uppgifter som har betydelse i ärenden om statlig ersättning som lämnas för arbete i ett etableringsjobb. Bemyndigandet innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om en uppgiftsskyldighet för arbetsgivare både inför ett beslut och efter att ett beslut är fattat. Andra stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om skyldighet för arbetstagarorganisationer och arbetsgivarorganisationer som har slutit kollektivavtal om etableringsjobb att lämna in en kopia av avtalet, samt att lämna uppgifter som har betydelse för ett ärende om statlig ersättning som lämnas för arbete i ett etableringsjobb. Den arbetsgivare eller anordnare av ett arbetsmarknadspolitiskt program som tar emot eller har tagit emot stöd ska ge Arbetsförmedlingen eller den myndighet som Arbetsförmedlingen utser tillfälle att granska verksam- heten som bedrivs och lämna de uppgifter som behövs för att granskningen ska kunna genomföras. Skyldigheten gäller även för arbetsgivare som har eller har haft anställda i etableringsjobb. Förslaget behandlas i avsnitt 7.2. Av paragrafen framgår bl.a. att Arbetsförmedlingen eller den myndighet Arbetsförmedlingen utser har rätt att granska arbetsgivare eller anordnare av arbetsmarknadspolitiska program. Andra stycket är nytt och innebär att även arbetsgivare som har eller har haft anställda i etableringsjobb omfattas av skyldigheten i första stycket att låta Arbetsförmedlingen eller den myndighet som Arbetsförmedlingen utser ge tillfälle att granska den verksamhet som bedrivs. I övrigt görs endast vissa språkliga ändringar. 11.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten bara om det är nödvändigt för 1.handläggning av ärenden, 2.publicering av platsinformation, information om kompletterande aktörer och ansökningar om anställning, 3.planering, metodutveckling, tillsyn, uppföljning, resultatredovisning och utvärdering av verksamheten, 4.kontroll av ekonomiskt stöd till arbetsgivare och enskilda som tar del av insatser inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, 5.framställning av avidentifierad statistik, och 6. samarbete på det arbetsmarknadspolitiska området inom Europeiska unionen och Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt enligt överenskommelsen om en gemensam nordisk arbetsmarknad. Förslaget behandlas i avsnitt 8.3. I paragrafen regleras de s.k. primära ändamålen för behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Bestämmelsen ändras genom att ett nytt ändamål läggs till i en ny punkt, punkt 4. Ändringen innebär att Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten om det är nödvändigt för kontroll av ekonomiskt stöd till arbetsgivare och enskilda som tar del av insatser inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Det nya ändamålet omfattar inte sådan kontroll som utgör ett moment i 2019/20:117 handläggningen av ärenden. Sådan kontroll kan utföras med stöd av första punkten. Ett exempel på personuppgiftsbehandling som kan vara nödvändig för kontroll är behandling som görs inom ramen för stickprovskontroller. Ett annat exempel är behandling vid ett urval av ärenden som granskas närmare baserat på olika riskfaktorer. En sådan riskfaktor skulle kunna vara om en arbetsgivare som tar emot ekonomiskt stöd har blivit återbetalningsskyldig enligt det arbetsmarknadspolitiska regelverket. En annan sådan riskfaktor skulle kunna vara om arbetsgivaren bedriver en verksamhet i en bransch där bidragsbrott är vanligare än i andra branscher. Kontrolländamålet är avgränsat till kontroll av ekonomiskt stöd till arbetsgivare och enskilda som tar del av insatser inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Andra former av stöd som inte utgör ekonomiskt stöd omfattas inte, såsom Arbetsförmedlingens arbete med att sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft eller myndighetens vägledning för arbetssökande. Stöd till arbetsgivare kan vara stöd för de lönekostnader som arbetsgivaren har. Det kan också vara stöd för kostnader för handledning till arbetsgivaren eller till den som har kostnaden för handledningen. Även ekonomiskt stöd för hjälpmedel på arbetsplatsen för en person med funktionsnedsättning omfattas. Med stöd till enskilda som tar del av insatser inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten avses de olika typer av ersättningar som lämnas för deltagande i arbetsmarknadspolitiska insatser, t.ex. deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Sammanfattning av promemorian Etableringsjobb (Ds 2019:13) 2019/20:117 Bilaga 1 undertecknade LO, Unionen och en principöverenskommelse om etableringsjobb. Överenskommelsen ska ligga till grund för en ny typ av kollektivavtalad anställning för nyanlända och långtidsarbetslösa. Regeringen bjöd in arbetsmarknadens parter till samtal om etableringsjobben, vilket resulterade i en gemensam avsiktsförklaring om att etableringsjobben bör införas. Socialdemokraterna och har därefter i den sakpolitiska överenskommelsen tillsammans med och Liberalerna kommit överens om att etableringsjobben ska införas. I överenskommelsen anges att vägen in på arbetsmarknaden förstärks genom att fler får chansen till ett jobb utan utbildningskrav. I överenskommelsen anges även att etableringsjobben ska utvidgas till företag utan kollektivavtal och till bemanningsföretag på ett sätt som gör att fördelarna i etableringsjobben inte går förlorade. Syftet med etableringsjobben är att öka möjligheterna för nyanlända och långtidsarbetslösa kvinnor och män att etablera sig på arbetsmarknaden samt att underlätta arbetsgivarnas framtida behov av kompetensförsörjning. Etableringsjobb innebär en helt ny modell för staten att stimulera anställningar. Under anställningen ska individen enligt modellen få en kombination av lön från arbetsgivaren och ersättning från staten. Utformningen skiljer sig från dagens befintliga subventionerade anställningar på så sätt att subventionen betalas direkt till individen, i stället för att arbetsgivaren betalar hela lönen till arbetstagaren och sedan får ersättning för en del av lönen från staten. För att införa en ersättning som riktar sig till individer som anställs i etableringsjobb krävs lagändringar på ett flertal områden. Denna departementspromemoria innehåller förslag till sådana lagändringar. I promemorian föreslås det även lagändringar som syftar till att inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten dels förbättra förutsättningarna för att motverka felaktiga utbetalningar, dels att åstadkomma en mer ändamålsenlig reglering av behandling av personuppgifter. Dessa lagändringar berör både befintliga regelverk om subventionerade anställningar och den tänkta modellen med etableringsjobb. Lagförslagen föreslås träda i kraft . 2019/20:117 Bilaga 2 Förslag till lag om skyldighet för kreditinstitut, försäkringsföretag och tjänstepensionsföretag att lämna vissa uppgifter till Arbetsförmedlingen Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om skyldighet för kreditinstitut, försäkringsföretag och tjänstepensionsföretag att på begäran lämna ut uppgifter till Arbetsförmedlingen som behövs för myndighetens kontroll av ekonomiskt stöd till arbetsgivare. 2 § I denna lag betyder kreditinstitut samma sak som i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, försäkringsföretag samma sak som i försäkringsrörelselagen (2010:2043) och tjänstepensionsföretag samma sak som i lagen (2019:000) om tjänstepensionsföretag. skyldighet att lämna ut uppgifter 3 § Ett kreditinstitut är skyldigt att på begäran lämna ut uppgifter till Arbetsförmedlingen om juridiska personers och enskilda näringsidkares förhållande till kreditinstitutet, om uppgifterna behövs för att kontrollera om lön har betalats ut till den som har en anställning med ekonomiskt stöd beslutat av Arbetsförmedlingen och i sådant fall med vilket belopp. Ett kreditinstitut är också skyldigt att på begäran lämna ut uppgifter till Arbetsförmedlingen om vilket förhållande till kreditinstitutet en person med en sådan anställning som avses i första stycket har, om uppgifterna behövs för att fastställa om personen är innehavare av ett visst konto. Försäkringsföretags och tjänstepensionsföretags skyldighet att lämna ut uppgifter 4 § Ett försäkringsföretag eller ett tjänstepensionsföretag är skyldigt att på begäran lämna ut uppgifter till Arbetsförmedlingen om en enskilds förhållande till företaget, om uppgifterna behövs för att kontrollera om den som har en anställning med ekonomiskt stöd beslutat av Arbetsförmedlingen omfattas av någon försäkring. Hur uppgifterna ska lämnas ut 5 § De uppgifter som ska lämnas enligt denna lag ska utan dröjsmål lämnas ut elektroniskt. 6 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur uppgifter ska lämnas enligt denna lag. Denna lag träder i kraft . 2019/20:117 Bilaga 2 2019/20:117 Bilaga 2 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 25 kap. 7 §, 27 kap. 9 §, 28 kap. 8 §, 46 kap. 18 och 19 §§ och 59 kap. 9 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Ersättning med minst 1 000 kronor för utfört arbete för kronor för utfört arbete för någon annans räkning ska räknas någon annans räkning ska räknas som inkomst av anställning. som inkomst av anställning. gäller även om betalnings- gäller även om betalnings- mottagaren inte är anställd av den mottagaren inte är anställd av den som betalar ersättningen. som betalar ersättningen. har betalat ut sådan ersättning ska har betalat ut sådan ersättning ska då anses som arbetsgivare, och den då anses som arbetsgivare, och den som utfört arbete ska anses som som utfört arbete ska anses som avser statlig ersättning för arbete i etableringsjobb ska dock den för vars räkning arbetet har utförts anses som arbetsgivare. Det som anges i första stycket gäller inte om 1.ersättningen betalas ut i form av pension, 2.ersättningen ska räknas som inkomst av annat förvärvsarbete enligt 10–15 §§, eller 3.ersättningen omfattas av undantag enligt 16–24 §§. Sjukpenning lämnas inte på grundval av anställningsförmåner för tid som ingår i en sjuklöneperiod när den försäkrades arbetsgivare ska svara för sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Sjukpenning lämnas inte heller på grundval av statlig ersättning för arbete i etableringsjobb för tid som ingår i en sjuklöneperiod när den försäkrades arbetsgivare i etableringsjobbet ska svara för sjuklön enligt samma lag. Om en arbetsgivare ska svara för Om en arbetsgivare ska svara för sjuklön för som sjuk- sjuklön för som sjuk- penning kommer i fråga, ska sjuk- penning kommer i fråga, ska sjuk- 1Senaste lydelse 2011:1075. grundval av en sjukpenning- ersättning som lämnas för arbete i etableringsjobb hos den arbets- givare som ska svara för sjuklön.