prop · H703181 · 2020-06-10 00:00:00 — En ansökan ska bl.a. innehålla uppgifter om nedgången i företagets nettoomsättning vid en jämförelse mellan nettoomsättningen för de månader som stödet avser och nettoomsättningen närmast föregående år, vad nedgången i netto- omsättning beror på, de fasta kostnader som ansökan avser och ett skriftligt undertecknat yttrande från en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag om det söka omställningsstödet uppgår till samt de övriga uppgifter som behöver för att kunna fatta beslut om omställningsstöd (se avsnitt 7.1.2). Förslaget medför således att personuppgifter om sökande företag som är fysiska personer måste behandlas av enskilda revisorer. Det kan utöver de uppgifter som anges ovan bl.a. avse sökandens namn, personnummer och samordnings- nummer. I ansökningsförfarandet och i verksamhet för kontroll av stödet kommer myndigheten att behöva behandla ytterligare uppgifter för att bedöma rätten till stöd. kommer t.ex. att behöva samköra uppgifter i ansökningar som läggs in i beskattnings- databasen mot beskattningsuppgifter i denna databas för att kunna välja ut de företag för bedömning där det bedöms föreligga hög risk för att stöd kommer att tillgodoföras eller har tillgodoförts på felaktiga grunder. Det står mot den angivna bakgrunden klart att förslaget ger upphov till en sådan personuppgiftsbehandling hos revisorer och som omfattas av och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), nedan kallad EU:s dataskyddsförordning. EU:s dataskyddsförordning är i alla delar bindande och direkt tillämplig i samtliga EU:s medlemsländer och ska tillämpas fr.o.m. . Förordningen utgör den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU. För Skatte- verkets personuppgiftsbehandling i beskattningsverksamheten finns lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverk- samhet som innehåller bestämmelser som kompletterar dataskyddsförord- ningen. Behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Enligt 1 kap. 1 § lagen om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet är lagens tillämpningsområde behandling av person- uppgifter i beskattningsverksamhet och i verkets hand- läggning enligt lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter, lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete och lagen (1991:1047) om sjuklön, om behandlingen är helt eller delvis auto- matiserad eller om uppgifterna ingår i eller är avsedda att ingå i en strukturerad samling av personuppgifter som är tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Förutom vid behandling av personuppgifter om enskilda personer gäller vissa bestämmelser i lagen även vid behandling av uppgifter om juridiska personer och avlidna. Inom lagens tillämpningsområde faller även viss verksamhet som åligger men som inte utgör ett led i beskattningsförfarandet. Exempel på det är åligganden att pröva godkännande av upplags- havare enligt lagen (1994:1563) om tobaksskatt och att utöva tillsyn över efterlevnaden av bestämmelserna i alkohollagen (2010:1622) rörande försäljning (se prop. 2000/01:33 s. 124 och 197). I 1 kap. 4 § lagen om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet anges för vilka ändamål uppgifter får behandlas enligt den lagen. För att täcka in de ovan nämnda åliggandena, som ligger lite vid sidan av den egentliga beskattningsverksamheten, har som ett särskilt ändamål angivits tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning (1 kap. 4 § 5, jfr prop. 2000/01:33 s. 124). I 2 kap. lagen om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet finns bestämmelser om den s.k. beskattningsdatabasen. I beskattningsdatabasen får uppgifter behandlas om personer som omfattas av verksamhet enligt 1 kap. 4 § 1–9. Uppgifter om andra personer får behandlas om det behövs för handläggningen av ett ärende (2 kap. 2 §). I 2 kap. 3 § första och andra styckena anges vilka uppgifter som får behand- las i beskattningsdatabasen. Bland annat får det behandlas uppgifter om fysiska och juridiska personers identitet, med vilket avses bl.a. namn och person-, samordnings- eller organisationsnummer. Vidare får behandlas uppgift om registrering för skatter och avgifter, vilket inbegriper registrering som arbetsgivare, yrkanden och grunder i ett ärende samt beslut, betalning, redovisning och övriga åtgärder i ett ärende (jfr prop. 2000/01:33 s. 200 f.). Även uppgifter som behövs för handläggning enligt lagen om stöd vid korttidsarbete får behandlas i beskattningsdatabasen (2 kap. 3 § första stycket 13). I 2 kap. 3 § tredje stycket anges att rege- ringen eller den myndighet regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela närmare föreskrifter om vilka uppgifter som får behandlas i databasen enligt första stycket. Sådana bestämmelser finns i förordningen (2001:588) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. I lagen regleras också behandling av sådana känsliga personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s data- skyddsförordning och uppgifter om lagöverträdelser. Sådana uppgifter får behandlas endast om uppgifterna har lämnats i ett ärende eller är nöd- vändiga för handläggningen av det (1 kap. 7 §). Behandlingen av känsliga uppgifter i s.k. elektroniska handlingar i beskattningsdatabasen regleras i en särskild bestämmelse på följande sätt. En handling som har kommit in i ett ärende får behandlas i databasen och får innehålla – dvs. behöver inte rensas från – sådana känsliga uppgifter som avses i 1 kap. 7 §. En inom myndigheten upprättad handling får behandlas i databasen och får innehålla sådana känsliga uppgifter om de är nödvändiga för hand- läggningen (2 kap. 4 §, jfr prop. 2000/01:33 s. 201 och 350). Behandlingen av uppgifter i ärenden om omställningsstöd Behandling hos enskilda (i detta fall revisorer som upprättar revisorsintyg) av personuppgifter bedöms ha rättslig grund på det sätt som krävs enligt artikel 6 i EU:s dataskyddsförordning. Den rättsliga grunden för behand- lingen hos revisorerna i detta fall är i första hand att den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse på det sätt som anges i artikel 6.1 c i dataskyddsförordningen. Den aktuella grunden för behandlingen är fastställd i den nationella rätten på det sätt som krävs enligt artikel 6.3 i dataskyddsförordningen. Den rättsliga grunden och syftet med behandlingen framgår av förslaget till lag och förordning om omställningsstöd. De uppgifter som kommer att behandlas är inte sådana känsliga personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskydds- förordning. Behandlingen hos revisorerna är mot denna bakgrund förenlig med dataskyddsförordningen. När en elektronisk ansökan har getts in till behöver myn- digheten behandla personuppgifterna i beskattningsdatabasen. Den rätts- liga grunden för behandlingen hos är i första hand att den är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myndighetsutövning (artikel 6.1 e i EU:s dataskyddsförordning). Den aktuella grunden för behandlingen är fast- ställd i den nationella rätten på det sätt som krävs enligt artikel 6.3 i dataskyddsförordningen. Den rättsliga grunden är fastställd i förslaget till lag och förordning om omställningsstöd. De uppgifter som kommer att behandlas är inte sådana känsliga personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning. Med uttrycket beskattningsverksamhet avses i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet även verksamhet som åligger men som inte utgör ett led i beskattningsförfaranden, t.ex. tillsynsverksamhet enligt alkohollagen. Det är svårt att likna han- teringen av omställningsstöd vid något av övriga åliggan- den, med undantag för hanteringen av stöd vid korttidsarbete. Skatte- verkets handläggning enligt lagen om stöd vid korttidsarbete anges uttryckligen i bestämmelsen om tillämpningsområdet för lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Mot denna bakgrund bör handläggning enligt lagen om omställ- ningsstöd också uttryckligen anges i bestämmelsen om lagens tillämp- ningsområde. Även i fråga om ändamålen i 1 kap. 4 § lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet behöver och övriga behandling av uppgifter om omställningsstöd uttryckligen anges. Regeringen ansåg i samband med införandet av lagen om stöd vid korttidsarbete att ärenden om stöd vid korttidsarbete faller in under punkt 5 (tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning). Det finns tydliga likheter mellan korttidsstöd och omställningsstöd – det rör sig i båda fallen om regleringar som avser bestämmande, utbetalning och återbetalning av statligt stöd samt olika bestämmelser om kontroll av stödet. Det kan därför ifrågasättas om inte den behandling av uppgifter som den föreslagna lagen om omställnings- stöd ger upphov till också omfattas av det angivna ändamålet. En av grundprinciperna med den nya regleringen om dataskydd som gäller är att personuppgiftsbehandling ska ske på ett öppet sätt i förhållande till den registrerade (se artikel 5.1 a i dataskydds- förordningen). Med hänsyn till detta krav på tydlighet och att hanteringen av både stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd skiljer sig från övriga åligganden görs bedömningen att det bör införas en ny ändamålsbestämmelse i 1 kap. 4 § lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet som anger att uppgifter får behandlas för att tillhandahålla information som behövs hos för handläggning enligt lagen om stöd vid korttidsarbete och lagen om omställningsstöd. har antagit regeringens proposition Genomförande av EU:s direktiv om automatiskt utbyte av upplysningar som rör rapporterings- pliktiga gränsöverskridande arrangemang (prop. 2019/20:74, bet. 2019/20:SkU14, rskr. 2019/20:292) som innehåller förslag till ändringar i 1 kap. 4 § lagen om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet, som ska träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. För att den ändring av ändamålen som föreslås ska gälla även efter att regeringen sätter den av beslutade lagen (2020:435) om ändring i lagen om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet i kraft, krävs att motsvarande ändring görs i 1 kap. 4 § i den lagen. Det bedöms att har motsvarande möjlighet enligt lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet att behandla uppgifter för att få fram ett urval av kontrollobjekt vid hand- läggning enligt lagen om omställningsstöd och lagen om stöd vid korttidsarbete som gäller för beskattningsverksamheten i övrigt. Det finns stöd för sådan behandling i 1 kap. 4 § 4, som avser ändamålen revision och annan analys- eller kontrollverksamhet. Av förarbetena till den bestäm- melsen framgår att som en förberedande åtgärd inför revisioner eller andra kontroller med hjälp av dataprogram tar fram olika riskprofiler, dvs. analyser av vilka skattesubjekt som ska granskas (se prop. 2000/01:33 s. 123). Denna ändamålsbestämmelse anses således även ge stöd för motsvarande behandling vid hantering av stöd vid korttidsarbete och omställningsstöd. För att säkerställa att de uppgifter som kommer att behöva behandla i samband med hanteringen av ärenden om omställningsstöd får behandlas i beskattningsdatabasen, föreslås att 2 kap. 3 § lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet komp- letteras. Ett tillägg föreslås i första stycket som innebär att uppgifter som behövs för handläggning enligt lagen om omställningsstöd får behandlas i databasen. De uppgifter som kommer att behöva behandla med anledning av förslaget till reglering om omställningsstöd är därmed tillåten enligt lagen om behandling av uppgifter i beskatt- ningsverksamhet. I hantering av omställningsstöd är möjligheten att få fram ett lämpligt urval av företag för kontroll av avgörande betydelse liksom att det finns goda förutsättningar att utföra kontroll i ärenden om omställ- ningsstöd. kommer därför att behöva samköra uppgifter i ansökningarna om stöd som läggs in i beskattningsdatabasen mot beskatt- ningsuppgifter i databasen för att kunna välja ut de företag för bedömning där det bedöms föreligga hög risk för att stöd kommer att tillgodoföras eller har tillgodoförts på felaktiga grunder. Det behöver t.ex. göras samkörningar för att kontrollera uppgifter i ansökan om omställ- ningsstöd om bl.a. minskad nettoomsättning mot uppgifter i företagets inkomst- och skattedeklaration. En allmän dataskyddsrättslig princip är att personuppgifter bara får samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål. Enligt den s.k. finalitetsprincipen får uppgifterna inte senare behandlas för något annat ändamål som är oförenligt med insamlingsändamålen. Dessa principer följer av artikel 5.1 b i dataskydds- förordningen. Den som lämnar uppgifter till för beskattnings- ändamål i t.ex. inkomstdeklarationen måste kunna räkna med att sådana uppgifter sedan kan komma att användas för andra ändamål såsom för kontroll av olika förmåner och stöd. I detta fall är flera av de uppgifter som lämnats för beskattningsändamål relevanta för kontroll och för att välja ut kontrollobjekt vid myndighetens hantering av omställ- ningsstöd. Bedömningen görs att sådan behandling av uppgifterna i beskattningsdatabasen är förenlig med de ändamål för vilka uppgifterna samlats in. Av artikel 5.1 c i dataskyddsförordningen följer dock att det endast är sådana uppgifter som är adekvata och relevanta och inte för omfattande i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas, som får behandlas (jfr regeringens bedömning i prop. 2013/14:1 s. Det eventuella integritetsintrång som personuppgiftsbehandlingen medför för de enskilda näringsidkare som ansöker om stöd och andra enskilda personer bedöms stå i proportion till ändamålet att införa ett omställningsstöd i syftet att kompensera företag som drabbats av stora omsättningstapp till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Sammanfattningsvis föreslås att lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet ska kompletteras med en uttrycklig reglering om att behandlingen av personuppgifter vid handläggning enligt lagen om omställningsstöd omfattas av lagens tillämpningsområde, att uppgifter får behandlas för att tillhandahålla information som behövs hos för handläggning enligt lagen om omställningsstöd och lagen om stöd vid korttidsarbete samt att de uppgifter som behövs för hand- läggning enligt lagen om omställningsstöd får behandlas i beskattnings- databasen. Därutöver föreslås en lagändring av författningstekniska skäl. Regeringen avser att göra vissa ändringar i förordningsform för att personuppgiftsbehandlingen som förslaget till ny lag om omställningsstöd ger upphov till hos ska vara tillåten. Frågor om bevarande och gallring Europeiska kommissionen väntas som tidigare angetts fatta beslut i ärendet i sådan tid att kan beakta det vid handläggningen av förslaget. Av 12 a § lagen (2013:388) om tillämpningen av Europeiska unionens statsstödsregler framgår att den som genomför en stödåtgärd som godkänts av kommissionen ska i den omfattning som kommissionen Prop. 2019/20:181 bestämt lämna uppgifter för offentliggörande och rapportering av stöd- åtgärden (punkt 1) och föra register över stödåtgärden (punkt 2). Kommissionens beslut innehåller ett krav på att från den dag då stödet beviljades föra detaljerade register med den information och de styrkande handlingar som behövs för att fastställa att alla villkor för förenlighet med den inre marknaden är uppfyllda. I lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverk- samhet finns bestämmelser om gallring. Enligt 2 kap. 11 § ska uppgifter och handlingar i beskattningsdatabasen, om inget annat anges i 12 §, gallras senast efter utgången av det kalenderår då den beskatt- ningsperiod som uppgifterna och handlingarna kan hänföras till gick ut. 2 kap. 12 § anges bl.a. att uppgifter och handlingar som avser revision ska gallras efter utgången av det kalenderår då revisionen avslutades. 2 kap. 13 § samma lag följer att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om att uppgifter eller handlingar ska bevaras än som anges i 11 och 12 §§. Med anledning av ifrågasättande av om bestämmelsen i 2 kap. 11 § är tillämplig på ärenden om omställningsstöd konstaterar regeringen att omställningsstöd som utgångspunkt är skattepliktigt och enligt huvudregeln ska tas upp det beskattningsår som stödet beslutas och i annat fall det föregående beskattningsåret (se avsnitt 5.3). Det finns således en tydlig koppling till ett visst beskattningsår. I de fall stöd inte beviljas eller ett företag inte är skattskyldigt för stödet, får företaget anses ha ansökt om stöd för det beskattningsår som beslutet fattas. Regeringen bedömer mot denna bakgrund att bestämmelsen i 2 kap. 11 § är tillämplig. I förordningen om behandling av uppgifter i beskattnings- verksamhet finns dock bestämmelser om att uppgifter eller handlingar skall bevaras än som anges i 2 kap. 11 och 12 §§. Av 19 § andra stycket förordningen framgår att uppgifter och handlingar som omfattas av 12 a § första stycket 2 lagen om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler ska gallras efter utgången av det kalenderår under vilket beskattningsåret gått ut. Bestämmelsen uppfyller de krav på bevarande av de aktuella uppgifterna och handlingarna som enligt beslutet om statsstödsgodkännande kommer att gälla för ärenden om omställningsstöd. Någon ny gallringsbestämmelse i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet behöver alltså inte införas. Regeringen ser inte heller något behov av att ta ställning till om uppgifter och handlingar om omställningsstöd ska bevaras längre med anledning av rekommendationer, som är riktade till statliga myndigheter, att bevara handlingar som innehåller uppgifter som belyser hur pandemin påverkar verksamheten, vilket har efterfrågat. Förslaget föranleder ändringar i 1 kap. 1 och 4 §§ och 2 kap. 3 § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverk- samhet samt i 1 kap. 4 § lagen (2020:435) om ändring i lagen om behand- ling av uppgifter i beskattningsverksamhet. 2019/20:181 7.10 Regeringens bedömning: Sekretess till skydd för enskild bör gälla i verksamhet som består i handläggning av stöd enligt den föreslagna lagen om omställningsstöd. Någon ny sekretessbestämmelse behöver inte införas i offentlighets- och sekretesslagen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Fastighetsägarna anser att uppgifter om hyresvillkor och eventuella hyresrabatter ska omfattas av sekretess hos oavsett om sekretess åberopas av den som ansöker om omställningsstöd. Skälen för regeringens bedömning I det allmännas verksamhet gäller sekretess enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, samt enligt offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641), förkortad OSF. Med sekretess avses enligt 3 kap. 1 § OSL förbud att röja en uppgift, vare sig det sker munt- ligen, genom utlämnande av en allmän handling eller på något annat sätt. Sekretess gäller som huvudregel inte bara i förhållande till enskilda utan också mellan myndigheter och inom en myndighet, om det där finns olika verksamhetsgrenar som är att betrakta som självständiga i förhållande till varandra (8 kap. 1 och 2 §§ OSL). Beroende på vilken typ av skaderekvisit som används har den som gör bedömningen om en uppgift omfattas av sekretess eller inte att pröva antingen om ett röjande av uppgiften kan antas leda till viss skada (rakt skaderekvisit – presumtion för offentlighet) eller om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att viss skada uppkommer (omvänt skaderekvisit – presumtion för sekretess). Sekretessen kan också vara absolut. I sådana fall används inget skaderekvisit, utan uppgifterna som är föremål för sekretess ska hemlighållas utan att någon skade- prövning sker. Genom användningen av skaderekvisit säkerställs att upp- gifter inte beläggs med mer sekretess än vad som är oundgängligen nöd- vändigt för att skydda det intresse som föranlett bestämmelsen. Behov av sekretess i ärenden enligt den nya lagen om omställningsstöd Omställningsstöd som lämnas enligt den föreslagna lagen finansieras av allmänna medel och kommer att kunna omfatta stora belopp, för ett företag. Det finns därför ett stort allmänt intresse av insyn i dessa ärenden och det är viktigt att i egenskap av handläggande myndighet arbetar så öppet och transparent som möjligt. För att kunna fatta beslut kommer myndigheten framför allt att behöva ta ställning till huruvida ett visst omsättningstapp har upp- kommit för det sökande företaget mellan vissa tidsperioder. De uppgifter som bl.a. kommer att behöva hanteras i de enskilda ärendena avser uppgifter som inte framgår av t.ex. årsredovisningar, utan behöver hämtas in från affärsredovisning, dvs. uppgifter på kontonivå. uppgifter om försäkringskostnad, royalties och fasta kostnader. uppgifter är inte offentliga och kan inte erhållas från . Det kan konstateras att det typiskt sett inte handlar om några känsliga uppgifter för de företag som ansöker om omställningsstödet. Det kan dock före- komma att de handlingar och uppgifter som tar del av i samband med handläggningen av ärenden om omställningsstöd innehåller sådana uppgifter om enskilda där det finns ett behov av att uppgifterna skyddas av sekretess. Som Fastighetsägarna anför kan t.ex. hyresvillkor och lämnade hyresrabatter i vissa fall vara sådana uppgifter om affärs- eller driftförhållanden som behöver omfattas av sekretess hos . Enligt 30 kap. 23 § OSL gäller sekretess, i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det, i en statlig myndighets verksamhet som består i utredning, planering, prisreglering, tillståndsgivning, tillsyn eller stödverksamhet med avseende på produktion, handel, transportverksamhet eller näringslivet i övrigt för uppgift om en enskilds affärs- eller drift- förhållanden, uppfinningar eller forskningsresultat, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs (punkt 1) och för uppgift om andra ekonomiska eller personliga förhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet (punkt 2). Bestämmelsen omfattar således både uppgifter om den som är föremål för myndighetens verksamhet och upp- gifter om tredjeman vars förhållanden är berörda. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Föreskrifter om när sekretess enligt denna paragraf ska gälla finns i 9 § OSF och bilagan till OSF. En möjlighet att tillgodose behovet av sekretesskydd är att regeringen i förordning föreskriver att sekretessen enligt 30 kap. 23 § OSL ska gälla också för verksamhet som består i att handlägga stöd enligt den nya lagen. I ärenden om omställningsstöd kommer vissa uppgifter att inhämtas i kontrollsyfte från den sedvanliga beskattningsverksamheten där uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden omfattas av absolut sekretess enligt 27 kap. 1 § första och andra stycket samt 27 kap. 2 § första stycket OSL. Det kan t.ex. vara fråga om att uppgifter i det ansökande företagets inkomst- och skattedeklaration inhämtas för att kommuniceras med företaget, eftersom de tyder på att uppgifter i ansökan om omställningsstöd om minskad nettoomsättning kan vara felaktiga. Sådana uppgifter kommer således att omfattas av en svagare sekretess i ärenden om omställningsstöd i den utsträckning sekretess kommer att gälla med ett rakt skaderekvisit enligt 30 kap. 23 § första stycket 1 OSL. Att uppgifterna omfattas av absolut sekretess i beskattningsverksamheten har huvudsakligen motiverats av hänsyn till den enskildes integritet. Den skattskyldiges långtgående plikt att lämna uppgifter om sina förhållanden till har ansetts ge särskild tyngd åt skyddsaspekten (prop. 1979/80:2 Del. A s. 256).