prop · H703171 · 2020-06-17 00:00:00 — K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R , Den svenska bolånemarknaden , 2019. , Konsumentskyddsrapport , 2019. , Stabiliteten i det finansiella systemet, 2018. , Ett ramverk för konsumentskyddet, 2017. , P-E och Saukkoriipi, L., Slöseri i byggprojekt, , 2005. Kommittédirektiv 2015:97, Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden. , Branschöverenskommelse med angående regler för marknadsföring av fonder, BÖ 2015:02. , Remissvar på betänkandet Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31), dnr: 2017/652. , Konsumentrapport , 2017. , anmälan 2019/398049. , Årsredovisning 2018, 2019. , Finansiell stabilitetsrapport 2019:1, 2019. SOU 1988:14, Översyn av bostadsrättslagen m.m. SOU 1999:72, Boendesociala effekter av konkurser och rekonstruktioner - bostadsrättsföreningar och egnahem. SOU 2000:44, Från byggsekt till byggsektor. SOU 2002:115, Skärpning gubbar! Om konkurrensen, kvaliteteten kostnaderna och kompetensen i byggsektorn. SOU 2017:108, Lån och garantier för fler bostäder. SOU 2017:31, Stärkt konsumentskydd på bostadsmarknaden. SOU 2018:64, Utökad tillsyn över fastighetsmäklarbranschen. , Utmärkt samhällsbyggnad, Delredovisning 2 från Byggkommitten, Fi 2004:15, 2006. 1971:12, Kungl. Maj:ts proposition till med förslag till bostadsrättslag, m.m. 1990/91:92, Förslag till ny bostadsrättslag, bet. 1990/91:91:BoU13, rskr. 1990/91:164. 68R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2002/03:12, Olika bostadsrättsfrågor, bet. 2002/03:BOU2, rskr. 2002/03:96. 2010/11:15, Ny fastighetsmäklarlag, bet. 2010/11:CU12, rskr. 2010/11:168. 2015/16:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, bet. 2015/16:CU1, 2015/16:76. 2015/16:197, Stärkt konsumentskydd på bolånemarknaden, bet. 2016/17:CU5, rskr. 2016/17:32. 2017/18:72, Räntetak och andra åtgärder på marknaden för snabblån och andra högkostnadskrediter, bet. 2017/18:CU20, rskr. 2017/18:262. 2017/18:129, Skriftlighetskrav vid telefonförsäljning, bet. 2017/18:CU36, rskr. 2017/18:404. 2017/18:220, En omreglerad spelmarknad, bet. 2017/18:KrU8, rskr. 2017/18:363. Bostadsrättsförordningen (1991:630). Bostadsrättslag (1991:614). Bostadsrättslagen (1971:479). allmänna råd om ekonomiska planer och kostnadskalkyler för bostadsrättsföreningar, ekonomiska planer för kooperativa hyresrättsföreningar och förenklade ekonomiska planer för bostadsföreningar samt om intygsgivare (2017:7 EKKO 1). EGT L 95, 21.4.1993, s. 29–34, Celex 31993L0013, Rådets direktiv /13/EEG av om oskäliga villkor i konsumentavtal. Fastighetsmäklarlagen (2011:666). allmänna råd (FFFS 2016:33) om begränsning av krediter mot säkerhet i form av pant i bostad. föreskrifter (FFFS 2016:16) om amortering av krediter mot säkerhet i bostad. Förordning (2004:329) om bank- och finansieringsrörelse. Förordning (2009:93) med instruktion för . Förordning (2009:606) med instruktion för Fastighetsmäklarinspektionen. Förordning (2009:607) med instruktion för . R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R Förordning (2012:546) med instruktion för . Konsumenttjänstlagen (1985:716). Konsumentkreditlagen (2010:1846). Konsumentköplagen (1990:932). Kreditupplysningslagen (1973:1173). Köplag (1990:931). Lag (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område. Lag (1930:115) om bostadsrätt. Lag (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Lag (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Lag (2005:59) om distansavtal och avtal utanför affärslokaler. Lag (2007:528) om värdepappersmarknaden. Lag (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter. Lag (2018:672) om ekonomiska föreningar. (2010:900). Spellagen (2018:1138). 70R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har genomfört följande intervjuer inom ramen för granskningen. Myndighet/Organisation/roll , enheten för fastighetsmarknad och finansiering JM och Veidekke Bostad Arkitektfirma, 3 arkitekter Intygsgivare 1 och 2 Intygsgivare 3 och 4 Bostadsjuristerna, 2 advokater Byggnadsingenjör, sakkunnig vid tvister om nyproduktion R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R 72R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bilaga 2: Myndigheternas insatser på nyproduktionsområdet har flera uppgifter som berör nyproducerade bostadsrätter. Myndigheten ska utfärda allmänna råd om utformningen av ekonomiska planer och kostnadskalkyler, besluta om behörighet för intygsgivare och utöva tillsyn över intygsgivarna.199 verksamhet som berör nyproducerade bostadsrätter handläggs huvudsakligen av en person vid myndighetens enhet för tillsyn. bedrev fram till slutet av 2018 tillsyn över intygsgivare utifrån anmälningar som inkom till myndigheten. i bostadsrättslagen och bostadsrättsförordningen som gav möjlighet att meddela varningar till och återkalla behörigheten för intygsgivarna. har myndigheten enligt egen uppgift bedrivit en mer proaktiv tillsyn, där drygt 50 intygsgivare har granskats. Urvalet av vilka intygsgivare som ska kontrolleras görs slumpmässigt via uttag av ekonomiska planer i register.200 har möjlighet att antingen varna eller återkalla behörigheten för intygsgivare som inte genomfört sin intygsgivning i enlighet med lagstiftningen.201 har utdelat tre varningar till intygsgivare. Det är enligt relativt ovanligt att behörighet återkallas.202 har inget bemyndigande att i föreskrifter förtydliga kraven på hur intygsgivningen ska gå till. Vissa förtydliganden finns i de allmänna råden om ekonomiska planer som utfärdat. De är dock inte juridiskt bindande, vilket innebär att intygsgivarna inte måste följa dem. Enligt begränsar detta myndighetens möjligheter att i tillsynen rikta specifika krav på intygsgivarnas arbete. I sitt remissvar på utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden framförde att myndigheten ställer sig bakom utredningens förslag om att utarbeta en gemensam standard för hur intygsgivarnas granskningar ska gå till.203 1997–9 §§ bostadsrättsförordningen (1991:630). 200Intervju med företrädare för , . 20110 c § bostadsrättsförordningen (1991:630). 202Intervju med företrädare för , . 203Boverket, Yttrande över betänkandet Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31), 2017. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R allmänna råd om ekonomiska planer tog fram allmänna råd för intygsgivarna som innehåller (i förhållande till bostadsrättslagen och bostadsrättsförordningen) utvecklade beskrivningar av vad de bör förhålla sig till vid intygsgivning. Företrädare för myndigheten och tjänstemän menar att de allmänna råden har fått genomslag bland många intygsgivare.204 I intervjuer med intygsgivare framkommer dock att vissa intygsgivare utgår från de mer begränsade krav som lagen ställer.205 Hur intygsgivarna ska säkerställa att ekonomiska planer är långsiktigt hållbara åligger enligt de Fastighetsmäklarinspektionens tillsyn över fastighetsmäklare utövas efter anmälan, tematiskt eller genom annan egeninitierad tillsyn. Antalet anmälningar har ökat och uppgick de till 566 stycken.207 Antalet anmälningar som rör nyproduktion är dock relativt få, uppgick de till God fastighetsmäklarsed utvecklas framför allt genom Fastighetsmäklarinspektionens beslut och de allmänna förvaltningsdomstolarnas avgöranden efter fastighetsmäklarens överklagande av sådana beslut.209 Fastighetsmäklarinspektionens verktyg är begränsade Regeringen har framhållit att Fastighetsmäklarinspektionen spelar en viktig roll när det gäller att säkerställa ett gott konsumentskydd vid anlitande Enligt Fastighetsmäklarinspektionen är fastighetsmäklarlagen inte anpassad till förmedling av nyproduktion. Det är exempelvis oklart vilken kontroll-, rådgivnings- och upplysningsskyldighet samt ansvar i övrigt som mäklare har vid förmedling av nyproduktion. Myndigheten anser därför att det behövs en översyn av lagen. Eftersom fastighetsmäklarlagen inte är anpassad finns det begränsade förutsättningar att utveckla rättspraxis, eftersom den måste baseras på 204Intervju med tjänstemän på , och intervju med företrädare för , . 205Intervju med intygsgivare 1 och 2, , samt 3 och 4, . 206Intervju med företrädare för , . 207Fastighetsmäklarinspektionen, Årsredovisning 2018, 2019. 208Fastighetsmäklarinspektionen, ”Anmälningar från enskild –”, hämtad . 209Fastighetsmäklarinspektionen, Årsredovisning 2018, 2019, s. 25. 2016/17:1, utg.omr. 18, s. 57, bet. 2016/17:CU1, rskr. 2016/17:70. 74R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N lagstiftningen.211 Fastighetsmäklarinspektionen saknar föreskriftsrätt, vilket begränsar myndighetens möjlighet att precisera kraven på mäklarna.212 Fastighetsmäklarinspektionen har information på sin webbplats där myndigheten beskriver specifika förutsättningar för förmedling av nyproduktion. Informationen är främst riktad till mäklaren. Fastighetsmäklarinspektionen arbetar med att se över vägledningen för nyproduktion.213 har ansvar för tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning som rör finansiella marknader och företag. Myndighetens verksamhet ska bidra till ett stabilt finansiellt system och till att det finns ett högt skydd för konsumenter. Bankers utlåning på bolånemarknaden utgör huvuddelen av hushållens skulder. På området följer myndigheten bland annat bankernas utformning av ”kvar att leva på”-kalkylen så att en tillräcklig kreditprövning görs inför beviljandet av bolån.214 Utlåningen till nyproduktion som delmarknad har inte bedömts vara en risk av systemkritisk karaktär.215 Gällande myndighetens uppdrag för konsumentskydd har ett ramverk tagits fram där myndigheten har definierat villkor för ett gott konsumentskydd. Relevant och begriplig information till konsumenter utgör ett av tre villkor som betecknar Vid kreditgivning gäller att konsumentens förutsättningar att fullgöra sitt åtagande enligt kreditavtalet ska prövas och att krediten endast ska beviljas om dessa förutsättningar finns.217 På nyproduktionsmarknaden träffas avtalet om köp långt innan bolåneavtalet med banken undertecknas, vilket innebär att kreditprövningen inte är kopplad till köptillfället så som oftast är fallet vid köp av begagnade bostadsrätter. har myndigheten infört flera regleringar mot bakgrund av den stigande belåningen hos hushållen. Det så kallade bolånetaket infördes och innebär att nya lån med bostad som säkerhet inte bör överstiga av bostadens värde.218 infördes amorteringskrav som innebär att 211Intervju med företrädare för Fastighetsmäklarinspektionen, samt Fastighetsmäklarinspektionen, Promemoria , 2015. 212Synpunkt framförd i samband med faktagranskning av rapportutkast . 213Intervju med företrädare för Fastighetsmäklarinspektionen, . 214Intervju med företrädare för , . 215Finansinspektionen, Stabiliteten i det finansiella systemet, 2018, s. 42–43. 216Finansinspektionen, Ett ramverk för konsumentskyddet, 2017, s. 3. 21712 § konsumentkreditlagen (2010:1846). 218Finansinspektionens allmänna råd (FFFS 2016:33) om begränsning av krediter mot säkerhet i form av pant i bostad. Allmänna råd är inte juridiskt bindande på samma sätt som föreskrifter. Enligt följs bolånetaket i hög grad av de berörda kreditgivarna. Därför innebär regleringen i praktiken att hushåll inte beviljas bolån som överstiger av bostadens värde. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R en bolånekund måste amortera på lånebeloppet om belåningsgraden är mellan och om belåningsgraden är högre än 70 procent.219 Därefter infördes ett andra krav som tog sikte på amortering vid hög belåning i förhållande till inkomst. företrädare menar att amorteringskraven i viss mån kan minska riskerna för köpare av nyproduktion som är bundna i förhandsavtal genom att amortering krävs i den befintliga bostaden fram till tillträdet.220 införde även ett undantag som innebär att den som träffat ett bindande avtal om köp innan amorteringskravets införande inte omfattades av kravet.221 Det har dock framkommit i media att flera banker inte medgett undantag och därmed kan personer som varit bundna i förhandsavtal då amorteringskravet infördes ha fått en försämrad lånekalkyl av dessa banker efter regelförändringen.222 genomför även den årliga bolåneundersökningen. Där analyseras bland annat skuldsättning och amortering hos nyblivna bolånetagare. I undersökningen ingår även bostadsrättsföreningars skuldsättning, inklusive en särskild analys av nyproducerade bostadsrättsföreningar.223 tar även fram en årlig konsumentrapport som tar upp riskerna med hushållens skuldsättning med hänvisning till bland annat bolån och nyproduktionsföreningars skulder.224 I övrigt hänvisar myndigheten till att affärsmodellen berörs i en rapport om finansiell stabilitet.225 har inget utpekat ansvar att utöva tillsyn över bostadsrättslagen och därmed heller inget bemyndigande att utfärda föreskrifter eller uppdrag att ta fram allmänna råd kopplade till lagen.226 tillsyn gäller framför allt marknadsföringslagen (2008:486) och lag (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Men även konsumentsituationer som faller under andra lagar kan bli föremål för tillsyn. Myndigheten kan ingripa om till exempel marknadsföring eller standardvillkor i avtal inte följer lagstiftningen och då begära att företagare rättar sig. Om företagen inte rättar sig kan ta 2194–6 §§ föreskrifter (FFFS 2016:16) om amortering av krediter mot säkerhet i bostad, utfärdade med bemyndigande i förordningen (2004:329) om bank- och finansieringsrörelse och lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. 220Intervju med företrädare för , . 221Finansinspektionen, Föreskrifter om krav på amortering av bolån, 2016. 222Westin, ”Bankerna: Amorteringskravets tre undantag”, . 223Finansinspektionen, Den svenska bolånemarknaden, 2019. 224Finansinspektionen, Konsumentskyddsrapport , 2019. 225Finansinspektionen, Stabiliteten i det finansiella systemet, 2018. 226Intervju med företrädare för , . 76R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ärendena vidare till KO eller Patent- och . För att ska ingripa mot företag krävs antingen att konsumenter anmäler företagen till eller att myndigheten, i sin omvärldsbevakning eller i samband med tematiska granskningar, uppmärksammar företeelser som skulle kunna innebära att konsumenter lider skada.227 Utifrån detta gör myndigheten en samlad prioritering av sina insatser.228 har inlett ärenden om oskäliga avtalsvillkor Boende är enligt ett prioriterat område i myndighetens arbete.229 Det har dock tidigare funnits få anmälningar från konsumenter som gällt köp av nyproducerade bostadsrätter. Enligt har det även varit oklart om det vid dessa köp varit fråga om konsument– näringsidkarförhållande, vilket är en förutsättning för att myndigheten ska kunna agera med stöd i avtalsvillkorslagen.230 har anmälningar kommit in om oskäliga avtalsvillkor i förhandsavtal och frågan har uppmärksammats i media. Anmälningarna och reportagen i media handlar om köpare som vill säga upp förhandsavtal med hänvisning till förseningar i byggprojekten. har bedömt att det i praktiken handlar om en konsumentsituation och har därför inlett ärenden mot ett par bostadsutvecklare. Enligt har myndigheten startat ärendena för att den vägen påskynda bildning av rättspraxis.231 informerar om förhandsavtal på Hallå konsument har information om boende på sin egen webbplats för konsumentinformation, Hallå konsument.232 Här informerar om vissa frågor som gäller köp av nyproducerade bostadsrätter, till exempel om vad som gäller för den som vill säga upp förhandsavtal och vad upplåtelseavtal innebär. har informerat regeringen om att konsumentskyddet på nyproduktionsområdet bör stärkas presenterade utredningen om stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden sitt betänkande.233 framförde i sitt remissvar att köp av en nyproducerad bostadsrätt har många likheter med köp 227Intervju med företrädare för , . 228Konsumentverket, Årsredovisning 2018, 2019, s. 15. 229Konsumentverket, Årsredovisning 2018, 2019, s. 13. 230Intervju med företrädare för , . 231Intervju med företrädare för , . 232www.hallakonsument.se, tidigare fanns informationen på webbplatsen som är nedlagd. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R av ett nyproducerat hus. menade att köpare i det senare fallet har ett starkare rättsligt skydd eftersom köp av nyproducerade hus omfattas av bestämmelserna gällande konsumententreprenader i konsumenttjänstlagen (1985:716). Dessa regler är enligt tydligare och mer omfattande än de regler som tillämpas för köp av nyproducerad bostadsrätt. I sitt remissvar framför myndigheten behovet av att särskilt utreda hur konsumenternas rättsliga ställning vid upplåtelse och överlåtelse av bostadsrätter kan förtydligas Även i Konsumentrapporten tar upp regleringen av köp av nyproducerade bostadsrätter. I rapporten skriver myndigheten att bestämmelserna i bostadsrättslagen inte är särskilt omfattande och att det saknas reglering om ansvarsfördelning för fel som upptäcks. Enligt har den som köper en vara eller tjänst, där köpet regleras av konsumentköplagen, bättre skydd än den som köper en nyproducerad bostadsrätt.235 234Konsumentverket, Remissvar på betänkandet Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31), 2017. 235Konsumentverket, Konsumentrapporten , 2017, s. 42. 78R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bilaga 3: Informationsstudie För att kunna besvara granskningens frågeställning 2, det vill säga får köparna tillräcklig och anpassad information om väsentliga risker och andra förutsättningar inför köp, har gjort en informationsstudie av skriftligt material som bostadsutvecklare tillhandahåller. I den här bilagan redogör för vilka urvalskriterier som har använts för att välja ut bostadsutvecklare och projekt, vilken information som har analyserats, samt vilka bedömningskriterier som har använts för att värdera informationen som ges. Urval av bostadsutvecklare och projekt Innan valde ut projekt och bostadsutvecklare ställdes ett antal kriterier upp. Dessa anges nedan. •Studien bör ha bredd i antal bostadsutvecklare som undersöks, medan antalet projekt per bostadsutvecklare kan begränsas eftersom informationen torde se ungefär likadan ut för de flesta projekt hos samma bostadsutvecklare. •Det bör finnas en geografisk spridning bland de projekt som väljs men med fokus på storstäder då de flesta nyproduktionsprojekt pågår där. Det bör ingå bostadsutvecklare med projekt i , , och samt eventuellt ytterligare orter. •De projekt som väljs ut hos respektive vald bostadsutvecklare bör vara sådana som har inflyttning eftersom det då bör finnas både kostnadskalkyl och ekonomisk plan. •Antal projekt som tas med bör uppgå till totalt cirka 100, med spridning på de orter som finns i urvalet av bostadsutvecklare. Totalt valde ut 103 projekt fördelat på 26 olika bostadsutvecklare. Då det inte gick att söka ut nyproduktionsföreningar via har projekten valts ut via bostadsutvecklarnas webbplatser och via Hemnet. Bostadsutvecklare har identifierats bland annat genom Byggindustrins sammanställning över största bostadsutvecklare236 och från Fastighetsvärldens intervju med 30 bostadsutvecklare237. 236Siljevall, ”30 största byggföretagen efter omsättning i byggindustrin”, . 237Karström, och , ”30 bostadsutvecklare om marknaden”, . R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R I tabell B1 anges den geografiska spridningen uppdelat på projekt som valdes ut. Tabell B1 Antal projekt uppdelat på städer/orter. har tagit del av generell information på bostadsutvecklarnas webbplatser, till exempel information om köpprocessen eller specifika informationsblad om att köpa nyproduktion eller att vara medlem i en förening. har även tagit del av projektspecifik information så som bofaktablad, säljmaterial, tekniska beskrivningar, materialbeskrivningar, kostnadskalkyler och ekonomiska planer. 80R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har bedömt att det bör finnas information om nedanstående risker: •risker kopplade till förhandsavtalens konstruktion, •risker kopplade till föreningens ekonomi samt •risker avseende lägenhetens kvalitet eller utformning. För risker kopplade till förhandsavtal ställdes fem frågor upp: 1.Nämns förhandsavtalet i det projektspecifika materialet? 2.Skriver bostadsutvecklaren att avtalet är bindande? 3.Skriver bostadsutvecklaren under vilka förutsättningar en köpare har rätt att häva avtalet? 4.Skriver bostadsutvecklaren vilka kostnader som är förknippade med att häva ett förhandsavtal? 5.Skriver bostadsutvecklaren något om risken för förseningar? Om det saknas information har kodat det som ”0”, om det finns information har kodat det som ”1” eller ”2”. Informationen har bedömts vara en kategori 1 om förhållandet eller risken omnämns kortfattat utan utvecklingar eller förklaringar. Det vill säga om bostadsutvecklaren till exempel skriver att hävande av avtal kan vara förknippat med kostnader utan att specificera vilka kostnader. Informationen har bedömts vara en kategori 2 om förhållandet eller risken beskrivs mer utförligt, till exempel genom exemplifieringar. Tabell B2 Bedömning av information om förhandsavtal på projektnivå. avtalet är bindande? hävande av avtal? hävande av avtal? I tabell B2 går det att utläsa att för 23 av 103 projekt anges inte att förhandsavtalet är bindande, det motsvarar 5 av 26 bostadsutvecklare. För 13 projekt bedömer att det finns en mer utförlig beskrivning av bundenheten i förhandsavtalet, dessa 13 projekt är dock fördelade på endast 2 bostadsutvecklare. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R För risker kopplade till föreningens ekonomi ställdes följande frågor upp: 1.Omnämns föreningens ekonomi i det projektspecifika materialet (säljmaterial eller bofaktablad)? 2.Beskriver det projektspecifika materialet föreningens skuldsättning? 3.Beskriver det projektspecifika materialet om föreningen äger sin mark? 4.Beskriver det projektspecifika materialet övrig föreningsspecifik information, såsom information om det finns stora lokalintäkter, garage, uppvärmningssystem etcetera? 5.Beskriver det projektspecifika materialet skuldnivåns eventuella påverkan på avgifterna? 6.Beskriver det projektspecifika materialet andra eventuella förutsättningar för avgiftshöjningar? 7.Beskriver bostadsutvecklaren att innehållet i kostnadskalkylen och/eller den ekonomiska planen kan ändras? I den här delen har främst utgått från säljmaterialet, bofaktabladet eller övrig generell information hos respektive bostadsutvecklare. I den här delen har inte bedömt informationen i kostnadskalkylen eller den ekonomiska planen då inte bedömer att den har klassat informationen med ”0”, ”1” eller ”2”. Tabell B3 Bedömning av information om föreningens ekonomi på projektnivå. och/eller ekonomisk plan kan ändras? Tre bostadsutvecklare nämner föreningens ekonomi utöver informationen i kostnadskalkylen eller den ekonomiska planen, total omfattas 6 projekt. Som går att utläsa i tabell B3 är det ingen som anger projektspecifik information om föreningens skuldsättning i själva säljmaterialet eller bofaktabladet.