prop · H703178 · 2020-06-16 00:00:00 — (168) Kommissionens beslut av om samordning av unionens och medlemsstaternas åtgärder genom en samordningsmekanism – flyktingfaciliteten för (EUT C 407, 8.12.2015, s. 8). (169) Rådets beslut (EU) 2016/1353 av om de finansiella reglerna för Europeiska försvarsbyrån och om upphävande av beslut /643/Gusp (EUT L 219, , s. 98). (170) Rådets beslut /75/Gusp av om inrättande av Europeiska unionens , (EUT L 41, , s. 13). (171) Rådets beslut /401/Gusp av om Europeiska unionens satellitcentrum och om upphävande av gemensam åtgärd 2001/555/Gusp om inrättande av Europeiska unionens satellitcentrum (EUT L 188, 27.6.2014, s. 73). Europeiska unionens officiella tidning L 29/87 1.På grundval av byråernas räkenskaper och i den utsträckning som avsättningar inte gjorts för de relevanta skulderna , ska betala sin andel av följande skulder enligt fördelningsnyckeln för var och en av byråerna på grundval av deras reviderade räkenskaper per : a)Pensionsskulder för pensioner för personalen vid Europeiska försvarsbyrån, Europeiska unionens och Europeiska unionens satellitcentrum. b)Alla skulder till följd av likvideringen av Västeuropeiska unionen. 2.Betalningar med avseende på de skulder som avses i punkt 1 ska göras . INSTITUTIONELLA BESTÄMMELSER OCH SLUTBESTÄMMELSER ENHETLIG TOLKNING OCH TILLÄMPNING Hänskjutande till Europeiska unionens domstol avseende andra delen 1.Om det, i ett mål som inleddes i första instans i en domstol i efter övergångs periodens slut, uppkommer en fråga om tolkningen av andra delen av detta avtal, och den domstolen anser att ett beslut i frågan är nödvändigt för att döma i saken i det målet, får den domstolen begära att Europeiska unionens domstol meddelar ett förhandsavgörande i den frågan. Om saken i målet vid domstolen i är ett beslut om en ansökan enligt artikel 18.1 eller 18.4 eller enligt artikel 19, får begäran om förhandsavgörande dock endast göras om målet inleddes i första instans från och med den dag då artikel 19 blivit tillämplig. 2.Europeiska unionens domstol ska vara behörig att meddela förhandsavgöranden avseende en sådan begäran som avses i punkt 1. Sådana förhandsavgöranden ska ha samma rättsverkningar i som förhandsavgöranden meddelade enligt artikel 267 i EUF-fördraget har i unionen och medlemsstaterna. 3.Om gemensamma kommittén antar ett beslut enligt artikel 132.1 ska den period som avses i punkt 1 andra stycket automatiskt förlängas med det antal månader som motsvarar övergångsperiodens förlängning. Övervakning av genomförandet och tillämpningen av andra delen 1.I ska genomförandet och tillämpningen av andra delen övervakas av en oberoende myndighet (nedan kallad myndigheten), som ska ha befogenheter som är likvärdiga med Europeiska kommissionens fördragsfästa befogenheter att på eget initiativ utreda överträdelser av andra delen som administrativa myndigheter påstås ha begått och att ta emot klagomål från unionsmedborgare och deras familjemedlemmar i syfte att utföra sådana utredningar. Myndigheten ska också ha rätt att efter sådana klagomål väcka talan vid behörig domstol i i ett lämpligt rättsligt förfarande för att utverka lämplig gottgörelse. L 29/88 Europeiska unionens officiella tidning 2.Europeiska kommissionen och myndigheten ska var och en informera den specialiserade kommitté för medborgerliga rättigheter som avses i artikel 165.1 a om genomförandet och tillämpningen av andra delen i unionen respektive i . Informationen ska särskilt omfatta åtgärder som vidtagits för att genomföra eller efterleva andra delen, samt antalet inkomna klagomål och deras art. 3.Gemensamma kommittén ska tidigast efter övergångsperiodens utgång bedöma myndighetens funktion. Efter denna bedömning får den, i god tro, enligt artikel 164.4 f och artikel 166 besluta att får avskaffa myndigheten. Europeiska unionens domstols behörighet avseende vissa bestämmelser i femte delen Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 87 i detta avtal ska artiklarna 258, 260 och 267 i EUF-fördraget vara tillämpliga med avseende på tolkningen och tillämpningen av den tillämpliga unionsrätt som avses i artikel 136 och artikel 138.1 eller 138.2 i detta avtal. För detta ändamål ska alla hänvisningar i artiklarna 258, 260 och 267 i EUF- fördraget till en medlemsstat förstås så att de inbegriper . Förfaranden vid Europeiska unionens domstol 1.När en domstol i en medlemsstat hänskjuter en fråga om tolkningen av detta avtal till Europeiska unionens domstol för förhandsavgörande ska underrättas om det avgörande från den nationella domstolen som innehåller den frågan. 2.De unionsrättsliga bestämmelser som reglerar förfaranden vid Europeiska unionens domstol i enlighet med artikel 267 i EUF-fördraget ska i tillämpliga delar gälla begäranden om ett förhandsavgörande från Europeiska unionens domstol enligt artikel 158 i detta avtal. De unionsrättsliga bestämmelser som reglerar förfarandet vid Europeiska unionens domstol ska tillämpas på förfaranden vid Europeiska unionens domstol och på begäranden om förhandsavgörande enligt artikel 160 i detta avtal. 3.I mål som anhängiggjorts vid Europeiska unionens domstol i enlighet med punkt 1, med artiklarna 158 och 160 i detta avtal samt med artikel 12 i protokollet om de suveräna basområdena gäller följande: a)får delta i förfarandet vid Europeiska unionens domstol på samma sätt som en medlemsstat. b)Advokater med behörighet att verka i domstolar ska ha rätt att företräda eller biträda parter i sådana förfaranden vid Europeiska unionens domstol; i sådana fall ska dessa advokater i alla avseenden behandlas som advokater med behörighet att verka i medlemsstaternas domstolar som företräder eller biträder en part i Europeiska unionens domstol. Europeiska kommissionens deltagande i pågående mål i Om det krävs för en enhetlig tolkning och tillämpning av detta avtal får Europeiska kommissionen lämna skriftliga synpunkter till domstolar i i pågående mål där tolkningen av detta avtal berörs. Europeiska kommissionen får med tillstånd från den aktuella domstolen även framföra muntliga synpunkter. Europeiska kommissionen ska informera om sin avsikt att lämna synpunkter innan de formellt lämnas in. Regelbunden dialog och informationsutbyte För att underlätta en enhetlig tolkning av detta avtal och med full hänsyn till domstolarnas oberoende ska Europeiska unionens domstol och högsta domstolar föra en regelbunden dialog, motsvarande den dialog som Europeiska unionens domstol för med medlemsstaternas högsta domstolar. Europeiska unionens officiella tidning L 29/89 1.Härmed inrättas en gemensam kommitté, bestående av företrädare för unionen och . Ordförandeskapet i gemensamma kommittén ska innehas gemensamt av unionen och . 2.Gemensamma kommittén ska sammanträda på begäran av unionen eller , och ska under alla omständigheter sammanträda minst en gång . ska fastställa sitt sammanträdesschema och sin dagordning genom ömsesidig överenskommelse. Gemensamma kommitténs arbete ska regleras av den arbetsordning som fastställs i bilaga VIII till detta avtal. 3.Gemensamma kommittén ska vara ansvarig för genomförandet och tillämpningen av detta avtal. Unionen och får var och en hänskjuta frågor om genomförandet, tillämpningen och tolkningen av detta avtal till gemensamma kommittén. a)övervaka och främja genomförandet och tillämpningen av detta avtal, b)besluta om de specialiserade kommittéernas uppdrag och övervaka deras arbete, c)söka efter lämpliga sätt och metoder för att förebygga problem som kan uppkomma på de områden som omfattas av detta avtal eller för att lösa tvister som kan uppkomma rörande tolkningen och tillämpningen av detta avtal, d)behandla relevanta frågor som rör ett område som omfattas av detta avtal, e)anta beslut och avge rekommendationer enligt artikel 166, och f)anta ändringar av detta avtal i de fall som föreskrivs i detta avtal. a)delegera ansvar till de specialiserade kommittéerna, utom sådant ansvar som avses i punkt 4 b, e och f, b)inrätta andra specialiserade kommittéer än de som inrättas genom artikel 165 för att bistå gemensamma kommittén i dess arbete, c)ändra de specialiserade kommittéernas uppdrag och upplösa sådana kommittéer, d)utom med avseende på första, fjärde och sjätte delarna, till och med utgången av det fjärde året efter övergångsperiodens utgång anta beslut om ändringar av detta avtal, under förutsättning att dessa ändringar är nödvändiga för att korrigera fel, åtgärda utelämnanden eller andra brister, eller för att behandla situationer som var oförutsedda när detta avtal undertecknades, och under förutsättning att sådana beslut inte leder till någon ändring av väsentliga delar av detta avtal, e)anta ändringar av den arbetsordning som fastställs i bilaga VIII, och f)vidta andra åtgärder i fullgörandet av sitt uppdrag som unionen och bestämmer. 6.Gemensamma kommittén ska utfärda en årsrapport om hur detta avtal fungerar. 1.Härmed inrättas följande specialiserade kommittéer: a) rättigheter. b) separationsbestämmelser. c) rörande genomförandet av protokollet om /. L 29/90 Europeiska unionens officiella tidning d)rörande genomförandet av protokollet om de suveräna basområdena i . e)rörande genomförandet av protokollet om . f)bestämmelser. Dessa specialiserade kommittéer ska bestå av företrädare för unionen och företrädare för . 2.De specialiserade kommittéernas arbete ska regleras av den arbetsordning som fastställs i bilaga VIII till detta avtal. Om inte annat följer av detta avtal eller om inte ordförandena beslutar något annat ska de specialiserade kommittéerna sammanträda minst en gång . Ytterligare sammanträden får hållas på begäran av unionen, eller gemensamma kommittén. Vid sammanträdena ska ordförandeskapet innehas av unionen och gemensamt. De specialiserade kommittéerna ska fastställa sitt sammanträdesschema och sin dagordning genom ömsesidig överenskommelse. De specialiserade kommittéerna får utarbeta utkast till beslut och rekommendationer och överlämna dem till gemensamma kommittén för antagande. 3.Unionen och ska säkerställa att deras respektive företrädare i de specialiserade kommittéerna har lämplig sakkunskap med avseende på de frågor som diskuteras. 4.De specialiserade kommittéerna ska underrätta gemensamma kommittén om sina sammanträdesscheman och dagordningar i tillräckligt god tid före sammanträdena och rapportera till gemensamma kommittén om resultaten och slutsatserna från varje sammanträde. Att en specialiserad kommitté tillsätts eller redan finns ska inte hindra unionen eller från att ta upp en fråga direkt i gemensamma kommittén. 1.Gemensamma kommittén ska vid tillämpningen av detta avtal vara behörig att anta beslut i alla frågor med avseende på vilka detta avtal stadgar att de har sådan behörighet och att lägga fram lämpliga rekommendationer för unionen och . 2.Beslut som antas av gemensamma kommittén ska vara bindande för unionen och , och unionen och ska genomföra de besluten. De ska ha samma rättsverkan som detta avtal. 3.Gemensamma kommittén ska anta sina beslut och utfärda sina rekommendationer genom ömsesidig överenskommelse. Unionen och ska alltid sträva efter att komma överens om tolkningen och tillämpningen av detta avtal, och ska göra alla ansträngningar, genom samarbete och samråd, för att nå en ömsesidigt tillfredsställande lösning i alla frågor som kan påverka avtalets tillämpning. I alla tvister mellan unionen och som uppstår på grund av detta avtal, ska unionen och endast använda de förfaranden som föreskrivs i detta avtal. Europeiska unionens officiella tidning L 29/91 Samråd och kommunikation i gemensamma kommittén 1.Unionen och ska sträva efter att lösa alla tvister om tolkningen och tillämpningen av bestämmelserna i detta avtal genom att i uppriktig anda inleda samråd i syfte att nå en ömsesidigt överenskommen lösning. En part som vill inleda samråd ska lämna en skriftlig underrättelse till gemensamma kommittén. 2.All kommunikation och alla underrättelser mellan unionen och som föreskrivs i denna avdelning ska ske i gemensamma kommittén. 1.Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 160 får unionen eller begära att en skiljenämnd tillsätts om ingen ömsesidigt överenskommen lösning har nåtts från det att en skriftlig underrättelse lämnats till gemensamma kommittén i enlighet med artikel 169.1. En sådan begäran ska göras skriftligen till den andra parten och till Permanenta skiljedomstolens internationella byrå. Begäran ska identifiera saken i den tvist som ska behandlas av skiljenämnden och innehålla en sammanfattning av de rättsliga argument som anförs till stöd för begäran. 2.Unionen och får komma överens om att tillsättning av en skiljenämnd får begäras före utgången av den tidsfrist som anges i punkt 1. 1.Gemensamma kommittén ska senast vid övergångsperiodens utgång upprätta en förteckning över 25 personer som är villiga och har möjlighet att tjänstgöra som ledamöter i en skiljenämnd. För detta ändamål ska unionen och föreslå tio personer vardera. Unionen och ska också gemensamt föreslå fem personer som ska fungera som ordförande för skiljenämnden. ska säkerställa att förteckningen överensstämmer med dessa krav . 2.Den förteckning som avses i punkt 1 ska endast omfatta personer vars oavhängighet inte kan ifrågasättas, som har de kvalifikationer som krävs för utnämning till de högsta domarämbetena i hemlandet eller är jurister med allmänt erkända kvalifikationer och som har specialkunskaper eller erfarenhet inom unionsrätt och folkrätt. Förteckningen får inte innefatta personer som är ledamöter av, tjänstemän eller andra anställda vid unionsinstitutionerna, vid en medlemsstats statliga förvaltning eller vid statliga förvaltning. 3.En skiljenämnd ska bestå av fem ledamöter. 4.Inom 15 dagar för en begäran enligt artikel 170 ska skiljenämnden tillsättas i enlighet med punkterna 5 och 6. 5.Unionen och ska vardera nominera två ledamöter bland personerna på den förteckning som upprättats enligt punkt 1. Ordföranden ska väljas ut genom konsensus av nämndens ledamöter bland de personer som unionen och gemensamt föreslagit som ordförande. Om nämndens ledamöter inte kan enas om valet av ordförande inom den tidsfrist som anges i punkt 4 får unionen eller begära att Permanenta skiljedomstolens generalsekreterare väljer ut en ordförande genom lottdragning bland de personer som unionen och gemensamt föreslagit som ordförande. 6.Permanenta skiljedomstolens generalsekreterare ska göra det val som avses i punkt 5 andra stycket från den begäran som avses i punkt 5. Företrädare för unionen och ska ha rätt att närvara vid valet. 7.Dagen för tillsättningen av skiljenämnden ska vara den dag då urvalsförfarandet är avslutat. L 29/92 Europeiska unionens officiella tidning 8.Om den förteckning som avses i punkt 1 inte har upprättats när den tidsfrist som anges i punkt 4 löper ut ska unionen och vardera nominera två personer för tjänstgöring som ledamöter av nämnden. Om personer har föreslagits enligt punkt 1 ska nomineringarna göras bland de personerna. Ordföranden ska sedan utses i enlighet med det förfarande som anges i punkt 5. Om unionen och inte gemensamt har föreslagit minst en person att tjänstgöra som ordförande ska Permanenta skiljedomstolens generalsekreterare , efter samråd med unionen och , föreslå en ordförande som uppfyller kraven i punkt 2. Om varken unionen eller invänder mot det förslaget , ska den person som föreslagits av Permanenta skiljedomstolens generalsekreterare utses. 9.Om ingen skiljenämnd kan tillsättas för begäran enligt artikel 170 ska Permanenta skiljedomstolens generalsekreterare, på begäran av unionen eller , från en sådan begäran, efter samråd med unionen och , utse personer som uppfyller kraven i punkt 2 i den här artikeln till att utgöra skiljenämnden. Tvistlösningsförfaranden enligt denna avdelning ska regleras av de förfaranderegler som fastställs i del A i bilaga IX (”Förfaranderegler”), och gemensamma kommittén ska ständigt se över hur tvistlösningsförfarandena fungerar och får ändra förfarandereglerna. Tidsram för förfarandet inför skiljenämnden 1.Skiljenämnden ska meddela unionen, och gemensamma kommittén sitt avgörande för tillsättningen av skiljenämnden. Om skiljenämnden anser att den inte kan hålla denna tidsfrist ska dess ordförande skriftligen underrätta unionen och och ange skälen till förseningen samt den dag då nämnden avser att slutföra sitt arbete. 2.Inom tio dagar efter tillsättningen av skiljenämnden får unionen eller ge in en motiverad begäran om att ärendet är brådskande. I så fall ska skiljenämnden meddela ett avgörande om ärendets brådskande karaktär från mottagandet av en sådan begäran. Om skiljenämnden finner att ärendet är brådskande ska den vidta alla åtgärder för att meddela unionen och sitt avgörande från den dag då den tillsattes. Tvister där unionsrättsliga frågor uppkommer 1.Om en tvist som hänskjutits till skiljeförfarande i enlighet med denna avdelning ger upphov till en fråga om tolkningen av ett begrepp i unionsrätten, en fråga om tolkningen av en bestämmelse i unionsrätten som det hänvisas till i detta avtal eller en fråga om huruvida har fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 89.2, får skiljenämnden inte fatta beslut om en sådan fråga. I sådana fall ska den begära att Europeiska unionens domstol meddelar ett avgörande i frågan. Europeiska unionens domstol ska vara behörig att meddela ett sådant avgörande, som ska vara bindande för skiljenämnden. ska framställa den begäran som avses i första stycket efter att ha hört parterna. 2.Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 första stycket första meningen får unionen eller , om någon av dem anser att en begäran enligt punkt 1 ska framställas, inge synpunkter till skiljenämnden om detta. I sådana fall ska skiljenämnden framställa begäran i enlighet med punkt 1, utom i fall då den fråga som uppkommit inte rör tolkningen av ett begrepp i unionsrätten, tolkningen av en bestämmelse i unionsrätten som det hänvisas till i detta avtal eller frågan huruvida fullgjort sina skyldigheter enligt artikel 89.2. ska ange skälen för sin bedömning. efter bedömningen får endera parten begära att skiljenämnden omprövar sin bedömning, och en förhandling ska anordnas från begäran i syfte att höra parterna i frågan. ska ange skälen för sin bedömning. Europeiska unionens officiella tidning L 29/93 3.I de fall som avses i punkterna 1 och 2 ska de tidsfrister som anges i artikel 173 upphöra att löpa till dess att Europeiska unionens domstol har meddelat sitt avgörande. ska inte vara skyldig att meddela sitt avgörande tidigare än från den dag då Europeiska unionens domstol meddelade sitt avgörande. 4.Artikel 161.2 första stycket och artikel 161.3 ska gälla i tillämpliga delar på de förfaranden som hänskjutits till Europeiska unionens domstol i enlighet med den här artikeln. Efterlevnad av skiljenämndens avgörande avgörande ska vara bindande för unionen och . Unionen och ska vidta alla åtgärder som krävs för att lojalt efterleva skiljenämndens avgörande och de ska sträva efter att enas om tidsperioden för att efterleva avgörandet i enlighet med förfarandet i artikel 176. Rimlig tidsperiod för efterlevnad 1.Senast efter det att skiljenämndens avgörande meddelats unionen och ska svaranden, om nämnden har avgjort ärendet till kärandens fördel, meddela käranden om den tid den anser sig behöva för efterlevnad (nedan kallad rimlig tidsperiod). 2.Om det råder oenighet mellan unionen och om den rimliga tidsperioden för att efterleva skiljenämndens avgörande, ska käranden från underrättelsen från svaranden enligt punkt 1 skriftligen begära att den ursprungliga skiljenämnden fastställer den rimliga tidsperiodens längd. En sådan begäran ska meddelas svaranden. ska meddela unionen och sitt beslut om tidsperioden för efterlevnad från den dag då begäran ingavs. 3.Om den ursprungliga skiljenämnden, eller några av dess ledamöter, inte åter kan sammanträda för att behandla en begäran enligt punkt 2, ska en ny skiljenämnd tillsättas enligt förfarandet i artikel 171. Tidsfristen för meddelande av beslutet ska vara för tillsättningen av den nya skiljenämnden. 4.Svaranden ska skriftligen informera käranden om sina framsteg med att efterleva skiljenämndens avgörande enligt artikel 173 senast en månad innan den rimliga tidsperioden löper ut. 5.Den rimliga tidsperioden får förlängas genom ömsesidig överenskommelse mellan unionen och . Översyn av åtgärder som vidtagits för att efterleva skiljenämndens avgörande 1.Svaranden ska innan den rimliga tidsperioden löper ut meddela käranden om alla åtgärder den vidtagit för att efterleva skiljenämndens avgörande. 2.Om käranden efter utgången av den rimliga tidsperioden anser att svaranden inte har efterlevt skiljenämndens avgörande enligt artikel 173, får käranden skriftligen begära att den ursprungliga skiljenämnden avgör frågan. ska meddela unionen och sitt avgörande från den dag då begäran ingavs. 3.Om den ursprungliga skiljenämnden, eller några av dess ledamöter, inte åter kan sammanträda för att behandla en begäran enligt punkt 2 ska en ny skiljenämnd tillsättas enligt förfarandet i artikel 171. Tidsfristen för att meddela avgörandet ska vara för tillsättningen av den nya skiljenämnden. 4.Om ett ärende som hänskjuts till skiljenämnden enligt punkt 2 ger upphov till en fråga om tolkningen av ett begrepp i unionsrätten eller en fråga om tolkningen av en bestämmelse i unionsrätten som det hänvisas till i detta avtal ska artikel 174 gälla i tillämpliga delar. L 29/94 Europeiska unionens officiella tidning Tillfälliga åtgärder i händelse av bristande efterlevnad 1.Om skiljenämnden i enlighet med artikel 177.2 konstaterar att svaranden underlåtit att efterleva ett avgörande från skiljenämnden enligt artikel 173, får den på begäran av käranden förelägga ett standardbelopp eller ett vite som ska betalas till käranden. Vid fastställandet av standardbeloppet eller vitet ska skiljenämnden beakta hur allvarlig och hur varaktig den bristande efterlevnaden och den underliggande överträdelsen av en skyldighet har varit. 2.Om svaranden efter det avgörande från skiljenämnden som avses i punkt 1 har underlåtit att betala ett standardbelopp eller vite som den förelagts, eller om den efter ett sådant avgörande från skiljenämnden som avses i artikel 177.2 fortsatt brister i efterlevnaden av det avgörande från skiljenämnden som avses i artikel 173, ska käranden efter underrättelse till svaranden ha rätt att upphäva skyldigheter som följer av a)en bestämmelse i detta avtal, dock inte någon av bestämmelserna i andra delen, eller b)delar av något annat avtal mellan unionen och på de villkor som anges i det avtalet. I underrättelsen ska anges vilka bestämmelser som käranden avser att upphäva tillämpningen av. Innan käranden beslutar att upphäva tillämpningen av delar av ett sådant avtal som avses i led b, ska den först överväga huruvida ett upphävande av tillämpningen av bestämmelsen i detta avtal i enlighet med led a skulle vara en lämplig åtgärd att vidta till följd av överträdelsen. Ett eventuellt upphävande ska stå i proportion till den berörda överträdelsen, med beaktande av överträdelsens allvar och de rättigheter som berörs och, om upphävandet grundar sig på att svaranden fortsatt brister i efterlevnaden av det avgörande från skiljenämnden som avses i artikel 173, huruvida ett vite har förelagts svaranden och har betalats eller fortfarande håller på att betalas av denne. Käranden får genomföra upphävandet när som helst men tidigast efter dagen för underrättelsen, såvida inte svaranden har begärt skiljeförfarande enligt punkt 3. 3.Om svaranden anser att omfattningen av det upphävande som anges i den underrättelse som avses i punkt 2 inte är proportionell får den skriftligen begära att den ursprungliga skiljenämnden avgör frågan. Käranden ska underrättas om en sådan begäran innan den tiodagarsperiod som avses i punkt 2 löper ut. ska meddela unionen och sitt avgörande från den dag då begäran ingavs.