prop · H80336 · 2020-10-20 00:00:00 — Dessa bestämmelser genomför direktivets krav på vissa administrativa sanktioner och åtgärder som ska kunna riktas mot ett institut som, i strid utdelningsrestriktionerna för det kombinerade buffertkravet, gör betalning till innehavare av instrument som ingår i institutets kapitalbas (artikel 67.1). Det görs inte någon ändring i direktivet i detta avseende. Direktivet anger därmed inget krav på att mot- svarande sanktioner och åtgärder ska gälla vid betalningar i strid med utdelningsrestriktionerna avseende bruttosoliditetsbufferten. anges i direktivet att sanktionerna och åtgärderna ska vidtas under minst någon av de angivna omständigheterna (artikel 67.1). Regeringen gör där- för bedömningen att det finns utrymme för att tillämpa sanktionerna och åtgärderna även i andra fall än de som räknas upp. Eftersom det är lämpligt att , på motsvarande sätt som gäller i fråga om det kombinerade buffertkravet, får tillämpa bestämmelserna om ingripande i rörelselagstiftningen när ett institut inte uppfyller kraven på en brutto- soliditetsbuffert, bör bestämmelserna även gälla i fråga kravet på en bruttosoliditetsbuffert. För att kunna tillämpa möjligheten att vidta åtgärder mot någon som ingår i ett företags styrelse eller är dess verk- ställande direktör eller ersättare för någon av dem vid aktuella över- trädelser, bör även en komplettering göras i dessa bestämmelser (15 kap. 1 a § LBF respektive 25 kap. 1 d § LVM). 2020/21:36 12.9 Regeringens bedömning: Svensk rätt uppfyller redan kapitaltäck- ningsdirektivets krav på underrättelser till europeiska myndigheter. Utredningens bedömning överensstämmer inte med regeringens bedömning. Enligt utredningens bedömning bör kapitaltäcknings- direktivets krav på underrättelser till europeiska myndigheter genomföras i föreskrifter på lägre nivå än lag. Remissinstanserna tillstyrker bedömningen eller har inget att invända mot den. Skälen för regeringens bedömning: I kapitaltäckningsdirektivet finns regler om underrättelser om kapitalbuffertar till europeiska myndigheter (artiklarna 129–131 och 134). Dessa underrättelser ska i vissa fall lämnas till flera europeiska myndigheter, bl.a. (). Enligt nya regler som har införts i direktivet ska underrättelserna bara lämnas till ESRB, som i sin tur underrättar övriga berörda myndig- heter (artiklarna 129.2, 130.2, 131.7, 131.12 och 134.2). Enligt svensk rätt gäller att ska underrätta Euro- peiska kommissionen, ESRB, och unionens råd i den utsträckning som följer av kapitaltäckningsdirektivet (7 § förordningen om särskild tillsyn och kapitalbuffertar). Svensk rätt uppfyller därmed redan direktivets krav i dessa delar. Återkallelse av tillstånd för globalt Regeringens förslag: ska inte få återkalla ett kreditinstituts tillstånd bara på den grunden att institutet inte uppfyller kraven i artikel 92a eller 92b i tillsynsförordningen. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: I kapitaltäckningsdirektivet finns regler om återkallelse av auktorisation (artikel 18). Enligt nya regler som har införts i direktivet får behöriga myndigheter inte återkalla auktorisationen för ett kreditinstitut på grund av att institutet inte uppfyller vissa krav på s.k. globala systemviktiga institut inom EU och utanför EU (artikel 18d). Det handlar om de nya kapitalbaskraven och kraven på kvalificerade skulder i tillsynsförordningen (artiklarna 92a och Det är som bestämmer om ett svenskt institut ska utgöra ett globalt systemviktigt institut (kommissionens delegerade för- ordning (EU) nr 1222/2014 av om komplettering av och rådets direktiv /36/EU vad gäller tekniska Prop. 2020/21:36 tillsynsstandarder för specificering av metoden för att identifiera globala systemviktiga institut och för att fastställa underkategorier av globala systemviktiga institut). Det finns inte något sådant institut i . ska återkalla ett tillstånd att driva bank- eller finansieringsrörelse vid allvarliga överträdelser av t.ex. tillsynsförord- ningen, om det inte är tillräckligt med varning (8 kap. 1 § tillsynslagen och 15 kap. 1 § LBF). Från den huvudregeln görs vissa undantag (15 kap. 3 § LBF). För att genomföra de nya reglerna i direktivet bör ett tillstånd att driva bank- eller finansieringsrörelse inte kunna återkallas bara på den grunden att ett institut har gjort sig skyldig till en överträdelse av de nu aktuella kraven i tillsynsförordningen. 13.2Ingripanden mot vissa holdingföretag Regeringens förslag: Om ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag som omfattas av kravet på godkännande inte uppfyller förutsättningarna för det, ska även få ingripa genom att 1.besluta att företaget inte vid stämman får företräda sina aktier eller andelar i dotterföretag som är institut, eller –begränsa riskerna i något avseende, –avyttra eller minska sitt innehav i institut eller andra dotterföretag i gruppen, –till sina aktieägare överföra ägarintressena i dotterföretag som är institut, –utse ett företag som tillfälligt ansvarar för att säkerställa att kraven på soliditet och riskhantering uppfylls, –begränsa eller helt underlåta utdelning eller räntebetalningar, eller –lämna in en plan som visar hur företaget utan dröjsmål ska uppfylla kravet. Om någon som ingår i ledningen i ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag inte uppfyller lämplighetskraven, ska få besluta att en sådan person inte längre får vara styrelseledamot eller verkställande direktör. ska då få utse en ersättare. Ersättarens uppdrag ska gälla till dess företaget utsett en ny styrelseledamot eller verk- ställande direktör. Vid ingripande ska de bestämmelser om gränsöverskridande grupper som tillämpas vid en ansökan om godkännande och undantag från kraven på godkännande gälla i tillämpliga delar, om –är samordnande tillsynsmyndighet och före- taget är etablerat i ett annat land inom EES, eller –inte är samordnande tillsynsmyndighet och företaget är etablerat i . 2020/21:36 ska få ingripa genom att besluta att ett finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag, som ska ansöka om godkännande eller undantag från godkännande, eller någon som ingår i ledningen i ett sådant företag ska betala en sanktionsavgift, om 1.företaget inte ansöker om godkännande eller undantag från kravet på godkännande eller inte längre uppfyller kraven på godkännande eller undantag från kravet på godkännande, 2.företaget är ett finansiellt moderholdingföretag eller blandat finan- siellt moderholdingföretag och inte uppfyller kraven i del tre, fyra, sex och sju i tillsynsförordningen och de särskilda kapitalbas- eller likviditetskraven på grupp- eller undergruppsnivå. Vid ingripande ska rörelselagstiftningen gälla i tillämpliga delar. Vid en överträdelse enligt 1 ska också få besluta att den eller de aktie- eller andelsägare som medverkat till överträdelsen inte får företräda aktierna eller andelarna vid stämman. Vid en över- trädelse enligt 2 ska inspektionen också få besluta att någon som ingår i ledningen i ett sådant företag , lägst och högst , inte får vara styrelseledamot eller verkställande direktör i ett kreditinstitut, eller ersättare för någon av dem. Utredningens förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningens förslag har emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag Ingripanden mot finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag om villkoren för godkännande inte är uppfyllda Enligt nya regler som har införts i kapitaltäckningsdirektivet ska behöriga myndigheter ges tillsynsbefogenheter att ingripa mot finansiella holding- företaget och blandade finansiella holdingföretaget (artikel 64.1). I direk- tivet regleras de ingripandeåtgärder som den samordnande tillsynsmyndig- heten kan vidta om den konstaterar att de villkor som fastställs för god- kännande av finansiella holdingföretag och blandade finansiella holding- företag inte är uppfyllda eller är uppfyllda (artikel 21a.6). De åtgärder det kan bli fråga om är att meddela holdingföretaget eller dess ledning ett föreläggande, utfärda instruktioner till aktieägarna att överföra ägarintressena i sina dotterinstitut, tillfälligt utse ett annat holdingföretag att vara ansvarig för efterlevnaden av gruppkraven, begränsning av eller förbud mot utdelningar eller räntebetalningar, krav på att holdingföretaget ska avyttra eller minska sitt innehav i institut eller andra enheter i den finansiella sektor samt krav på att holdingföretaget ska ta fram en plan för hur man kan återgå till att uppfylla kraven. Åtgärderna syftar till att säkerställa eller återställa, beroende på vad som är tillämpligt, kontinuitet och integritet i den gruppbaserade tillsynen och säkerställa att de krav som föreskrivs i direktivet och tillsynsförordningen på gruppnivå följs. När det gäller ett blandat finansiellt holdingföretag ska tillsynsåtgärderna i synnerhet ta i beaktande effekterna på det finansiella konglomeratet. Även i fråga om beslut om ingripande kräver direktivet att den samord- nande myndigheten och den behöriga myndigheten i det land där det finansiella holdingföretaget eller det blandade finansiella holdingföretaget är etablerat ska samarbeta och komma överens om ett ställningstagande samt, i förekommande fall, inhämta samtycke från samordnaren av den särskilda tillsynen enligt konglomeratdirektivet (artikel 21a.8). Om ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holding- företag inte uppfyller förutsättningarna för undantag från kravet på god- kännande bör den samordnande myndigheten återkalla det tidigare med- delade beslutet om undantag (artikel 21a.7). Bestämmelser om ingripanden mot ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag finns i svensk rätt i tillsynslagen (8 kap.). har därmed möjlighet att förelägga ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag som inte upp- fyller kraven i lagen att vidta åtgärder för att göra rättelse (8 kap. 2 §). Föreläggandet kan förenas med vite (8 kap. 3 §). Ett sådant föreläggande kan också riktas mot någon som ingår i holdingföretagets styrelse eller är dess verkställande direktör eller ersättare för någon av dem (8 kap. 2 §). Ett föreläggande om rättelse enligt tillsynslagen motsvarar delvis den tillsynsåtgärd som består i att utfärda föreläggande eller sanktioner som anges i direktivet (artikel 21a.6 b). För att även ska kunna ingripa genom att vidta de övriga tillsynsåtgärder som anges i direk- tivet (artikel 21a.6 a–g), bör motsvarande tillsynsåtgärder införas i svensk rätt. För att genomföra direktivets krav på att relevanta myndigheter i gräns- överskridande fall ska samarbeta även i fråga om beslut om ingripande, bör motsvarande förfarande som gäller vid beslut om godkännande och undantag från kravet på godkännande också gälla vid ett beslut om ingripande. har möjlighet att ändra ett tidigare beslut, bl.a. om det framgår av beslutet att det under vissa förutsättningar får återkallas (37 § förvaltningslagen). Det behövs därmed inte någon särskild reglering om återkallelse av beslut. Ingripanden mot moderinstitut, finansiella holdingföretag och blandade finansiella holdingföretag i vissa fall Enligt kapitaltäckningsdirektivet ska de behöriga myndigheter ha tillgång till en rad ingripandeåtgärder om ett institut inte följer regelverket. De behöriga myndigheterna ska kunna vidta vissa angivna administrativa sanktioner och andra administrativa åtgärder för överträdelser av aukto- riseringskrav och krav för förvärv av kvalificerade innehav (artikel 66.1). De åtgärder det åtminstone ska kunna bli fråga om är offentligt uttalande (artikel 66.2 första stycket a), föreläggande om att upphöra med sitt age- rande (artikel 66.2 första stycket b), sanktionsavgifter mot juridiska och fysiska personer (artikel 66.2 första stycket c och e) och förbud att utöva rösträtten för den eller de aktieägare som är ansvariga för överträdelsen (artikel 66.2 första stycket f). De behöriga myndigheterna ska också kunna vidta administrativa sanktioner och andra administrativa åtgärder för över- trädelser som innebär att ett institut beviljats auktorisation på grundval av oriktiga uppgifter och åsidosättande av vissa underrättelseskyldigheter, rapporteringskrav, bestämmelser om stora exponeringar samt reglerna om offentliggörande av information (artikel 67). De åtgärder som det åtmin- stone ska kunna bli fråga om i detta avseende är offentligt uttalande (artikel 67.2 första stycket a), föreläggande om att upphöra med sitt agerande (artikel 67.2 första stycket b), återkallelse av tillstånd för institut (artikel 67.2 första stycket c), tillfälligt förbud att ingå i ledningen (artikel 67.2 första stycket d) och sanktionsavgifter mot juridiska och fysiska personer (artikel 67.2 första stycket e–g). Enligt nya regler som har införts i direktivet ska de behöriga myndig- heterna ha möjlighet att vidta administrativa sanktioner och andra administrativa åtgärder vid underlåtenhet att ansöka om godkännande eller någon annan överträdelse av kraven på godkännande eller undantag från godkännande (artikel 66.1). Medlemsstaterna ska också se till att admi- nistrativa sanktioner och andra administrativa åtgärder ska kunna tilläm- pas när ett moderinstitut, ett finansiellt moderholdingföretag eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag underlåter att vidta någon åtgärd som kan komma att krävas för att säkerställa efterlevnad av de tillsynskrav som anges i tillsynsförordningen (del tre, fyra, sex eller sju) eller som åläggs enligt kraven på särskild kapitalbas- eller likviditetskrav i direktivet (artikel 104.1 a eller 105) på grupp- eller undergruppsnivå (artikel 67.1). Regler om ingripande vid instituts överträdelser av bl.a. krav i tillsyns- förordningen och tillsynslagen har i svensk rätt genomförts i bestämmelser i rörelselagstiftningen (15 kap. LBF och 25 kap. LVM). görande av administrativa sanktioner regleras i föreskrifter på lägre nivå än lag (3 § 6 förordningen om särskild tillsyn och kapitalbuffertar). dessa bestämmelser har i huvudsak sådana befogen- heter att ingripa mot moderinstitut som avses i direktivet (artikel 67.2). är emellertid inte möjligt enligt gällande rätt att ingripa mot någon som ingår i ett moderinstituts styrelse eller är dess verkställande direktör, eller ersättare för någon av dem. För att genomföra de nya reglerna i direktivet, bör motsvarande bestämmelser införas i svensk rätt. Bestämmelser om vissa möjligheter att ingripa mot finansiella holding- företag och blandade finansiella holdingföretag finns i tillsynslagen (8 kap.). ska förelägga ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag att vidta åtgärder för att göra rättelse, om holdingföretaget inte uppfyller de krav som ställs på det enligt tillsynsförordningen, tillsynslagen eller föreskrifter som meddelats med stöd av den lagen (8 kap. 2 §). Föreläggandet får förenas med vite (8 kap. 3 §). Genom bestämmelserna har möjlighet att kräva att ett visst agerande upphör. Även i fråga om holdingföretag ger därmed redan befintliga bestämmelser möjligheter för inspektionen att vidta åt- gärder som motsvarar vissa av de administrativa sanktioner och andra administrativa åtgärder som anges i direktivet (artiklarna 66.2 första stycket a och b och 67.2 första stycket a och b). Det är emellertid inte möjligt att enligt gällande svensk rätt ingripa mot ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag genom beslut om sanktionsavgift (artiklarna 66.2 första stycket c–e och 67.2 första stycket e–g) eller beslut om ett tillfälligt förbud för en lednings- person att utöva uppdrag i företaget (artikel 67.2 d). För att genomföra de nya reglerna i direktivet, bör motsvarande bestämmelser införas i svensk Likaså bör det införas en möjlighet för att besluta om att delägare som har medverkat till en överträdelse inte vid stämman Prop. 2020/21:36 får företräda sina aktier eller andelar (artikel 66.2 första stycket f). Regeringens förslag: Lagändringarna ska i huvudsak träda i kraft . De lagändringar som hänför sig till bestämmelser i tillsyns- förordning ska träda i kraft respektive tillämpas första gången . De lagändringar som hänför sig till ingripanden och restriktioner om kravet på bruttosoliditetsbufferten inte är uppfyllt ska tillämpas första gången . Ett finansiellt holdingföretag eller blandat finansiellt holdingföretag får, om det var etablerat och har gett in en ansökan om godkännande eller undantag från godkännande till , fortsätta att driva sin verksamhet till dess att ansökan har prövats slutligt. En grupp vars moderföretag är etablerat i ett land utanför EES ska etablera ett intermediärt moderföretag inom EES eller, i tillämpliga fall, två intermediära moderföretag inom EES, om det i gruppen fanns minst två institut inom EES, varav åtminstone ett i , och det totala värdet av gruppens tillgångar inom EES uppgick till motsvarande . Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningens förslag innebär att de lagändringar som hänför sig till ingripanden och restriktioner om kravet på bruttosoliditetsbufferten inte är uppfyllt ska träda i kraft . Utredningens förslag har också en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: De nya bestämmelserna i tillsyns- förordningen ska tillämpas fr.o.m. . Bestämmelserna om kravet på bruttosoliditetsbuffert ska emellertid enligt Europarlamentet och rådets förordning (EU) 2020/873 av om ändring av förordningarna (EU) nr 575/2013 och (EU) 2019/876 vad gäller vissa anpassningar mot bakgrund av covid-19-pandemin tillämpas först fr.o.m. . De nya reglerna i kapitaltäckningsdirektivet ska tillämpas fr.o.m. . De nya reglerna om hantering av ränterisk som följer av verksamhet utanför handelslagret (avsnitt 6.5) och ingripanden och restriktioner om bruttosoliditetsbufferten inte uppfylls (avsnitt 12.8) ska emellertid tillämpas fr.o.m. respektive . 2020/21:36 genomföra direktivet bör motsvarande bestämmelser införas i svensk rätt. Eftersom bestämmelserna om kravet på bruttosoliditetsbuffert enligt tillsynsförordningen ska börja tillämpas först fr.o.m. , bör emellertid bestämmelserna om ingripanden och restriktioner om bruttosoliditetsbufferten inte uppfylls träda i kraft i stället för . De lagändringar som hänför sig till 1 kap. 5 § lagen om bank- och finansieringsrörelse bör träda i kraft , dvs. då en redan beslutad ändring i den paragrafen träder i kraft (SFS 2020:671). I avsnitt 7 föreslås att det ska införas ett krav på att ansökan om god- kännande eller undantag från kravet på godkännande för vissa holding- företag. Enligt kapitaltäckningsdirektivet ska ”finansiella moderholdingföretag och blandade finansiella moderholdingföretag” som var etablerade ”ansöka om godkännande” . Om ett ”finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag” underlåter att ”ansöka om godkännande” ska de behöriga myndigheterna ingripa mot företaget. ska de behöriga myndig- heterna ha alla de nödvändiga tillsynsbefogenheter som tilldelats dem genom direktivet med avseende på ”finansiella holdingföretag eller blandade finansiella holdingföretag” som omfattas av godkännande i vid tillämpning av gruppbaserad tillsyn (artikel 159a). Enligt regeringens mening får direktivet antas ta sikte på alla slag av holdingföretag som omfattas av kravet på att ansökan om godkännande eller undantag från kravet godkännande och som var etablerade . För att genomföra reglerna i direktivet bör motsvarande bestämmelser införas i svensk rätt. Om ett holdingföretag inte ansöker om godkännande eller undantag från kravet på godkännande kan Finans- inspektionen ingripa mot företaget enligt de bestämmelser som föreslås i avsnitt 13.2. I avsnitt 9 föreslås att det ska införas ett krav på intermediära moder- företag inom EES för grupper från tredjeland. Enligt kapitaltäcknings- direktivet ska en grupp från tredjeland etablera ett eller, i tillämpliga fall, två sådana företag inom EES, om gruppen hade minst två institut inom EES och det totala värdet av gruppens tillgångar inom EES uppgick till (artikel 21b.8). Kravet på intermediära moder- företag inom EES innebär att grupper från tredjeland – t.ex. eller – ska etablera ett intermediärt moderföretag inom EES, om vissa förutsättningar är uppfyllda. I undantagsfall får gruppen från tredjeland etablera ytterligare ett intermediärt moderföretag inom EES, om vissa förutsättningar är uppfyllda. Övergångsreglerna i direktivet gör inte skillnad mellan dessa två fall. För att genomföra de nya reglerna i direktivet bör motsvarande bestämmelser införas i svensk rätt. Inom EU har ett nytt regelverk om kapitaltäckning för värdepappers- bolag tagits fram. I betänkandet Nya kapitaltäckningsregler för värdepap- persbolag (SOU 2020:12) lämnas de författningsförslag som krävs för att anpassa svensk rätt till en ny EU-förordning och i svensk rätt genomföra ett nytt EU-direktiv. I betänkandet föreslås att lagändringarna ska träda i kraft . Betänkandet är föremål för beredning inom Det nuvarande regelverket om kapitaltäckning gäller i avvaktan på att Prop. 2020/21:36 det nya regelverket om kapitaltäckning för värdepappersbolag ska träda Regeringens bedömning: Förslagen har positiva effekter för samhälls- ekonomin och instituten. De eventuella merkostnader som förslagen medför för Finans- inspektionen ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslagen medför inga merkostnader för de allmänna förvaltnings- domstolarna. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker bedömningen eller har inget att invända mot den. anser att konsekvens- analysen är bristfällig i fråga om beskrivningarna av företagens antal och storlek, påverkan på företagens administrativa och andra kostnader, om företagen behöver vidta förändringar i sin verksamhet, påverkan på konkurrensen mellan företagen, särskild hänsyn till små företag, alterna- tiva lösningar och överensstämmelse med . anser att förslagen kan innebära en ökning av inspektionens arbetsupp- gifter. Förvaltningsrätten i anser att effekterna för de allmänna förvaltningsdomstolarna av olika ändringar i lagstiftningen på finans- marknadsområdet bör behandlas samlat. Skälen för regeringens bedömning Offentligfinansiella och samhällsekonomiska effekter Förslagen har inga offentligfinansiella effekter. När det gäller de samhälls- finansiella effekterna av förslagen medför en ökad harmonisering av tillämpningen av reglerna positiva effekter för samhällsekonomin. Detta uppnås genom ökad tydlighet i hur tillsynsmyndigheter ska bedöma institutens risker och riskhantering och hur olika verktyg ska tillämpas. Den ytterligare förstärkningen av kapitaltäckningsregelverket syftar till att öka institutens motståndskraft, vilket stärker den finansiella stabiliteten och minskar risken för en finansiell kris. Lättnader i vissa delar av regelverket och hänsyn till proportionalitet vid tillämpningen av vissa delar av regelverket när det gäller mindre institut kan underlätta för dessa att bedriva sin verksamhet. Denna ökade hänsyn till institutens storlek och komplexitet bedöms ha positiva effekter för samhällsekonomin. Effekter för berörda företag – institut anser att beskrivningen av berörda företag utifrån antal och storlek är bristfällig. 2020/21:36 De företag som berörs av förslagen är ett 150-tal institut, dvs. banker och andra kreditinstitut samt värdepappersbolag. Dessutom omfattas vissa holdingföretag av förslagen. Flertalet av instituten på den svenska bankmarknaden är små och knappt tio institut kan klassificeras som stora eller medelstora.