prop · H80312 · 2020-09-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:12 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen finns ett förslag till en ny lag om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet som syftar till att skapa särskilda drivkrafter för elnätsföretag att göra investeringar som ökar kapaciteten i nätet. Lagen gäller nätföretag som har ett s.k. outnyttjat underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015 och innebär att ska besluta att ett sådant företag har ett särskilt investeringsutrymme. Lagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om särskilt investeringsutrymme för Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) ................ Ärendet och dess beredning .............................................................. Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015 .............................................................. Särskilda drivkrafter för investeringar i elnätet................................. Elnätsföretag som har särskilt investeringsutrymme........ Ansökan om särskilt investeringsutrymme ...................... Beräkningen av det särskilda investeringsutrymmet ........ Ökning av intäktsramen med ett investeringsbelopp........ Beräkningen av investeringsbelopp.................................. Överlåtelse av nätkoncession och ändring av Överklagande och besluts giltighet ................................................. 12.1Förslaget till lag om särskilt investeringsutrymme Förslaget till lag om ändring i ellagen .............................. Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857). Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om särskilt Härigenom föreskrivs följande. Lagens syfte och tillämpningsområde 1 § Denna lag syftar till att skapa särskilda drivkrafter för elnätsföretag att göra investeringar som ökar kapaciteten i elnätet. Lagen ska tillämpas i fråga om investeringar som en nätkoncessionsha- vare gör 2020–2023 och 2024–2027. 2 § I denna lag avses med redovisningsenhet den nätverksamhet som omfattas av en viss intäktsram. Övriga ord och uttryck som används i lagen har samma innebörd som i ellagen (1997:857). ska efter ansökan av nätkoncessionshavaren besluta om ett särskilt investeringsutrymme för en redovisningsenhet och tillsynsperiod, om 1. intäktsramen för tillsynsperioden –2019 har ökats med tillämpning av 5 kap. 20 § ellagen (1997:857) i dess lydelse före eller nätkoncessionshavaren fått uppbära ett sådant belopp som avses i 5 kap. 29 § ellagen –2019 enligt ett beslut av nätmyndigheten, och 2. nätkoncessionshavarens intäkter från nätverksamheten –2019 har varit mindre än intäktsramen med tillägg av det belopp som nätmyndigheten kan ha beslutat enligt 5 kap. 29 § ellagen. 4 § En ansökan om särskilt investeringsutrymme ska ges in till nätmyndigheten före utgången av den tillsynsperiod som ansökan avser. Om det hos nätmyndigheten eller allmän förvaltningsdomstol pågår en prövning i fråga om tillämpningen av 5 kap. 29 § ellagen (1997:857) när det gäller ett underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2019 får en ansökan, som gäller särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2023, inte prövas i sak innan ärendet eller målet har avgjorts och avgörandet har fått laga kraft. 5 § Det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2023 ska motsvara intäktsramen för tillsynsperioden –2019, i förekommande fall med tillägg av det belopp som nätkoncessionshavaren fått upp- bära –2019 enligt ett beslut enligt 5 kap. 29 § Prop. 2020/21:12 ellagen (1997:857), med avdrag för 1.nätkoncessionshavarens intäkter från nätverksamheten –2019, inbegripet belopp som inte ska anses vara intäkter från nätverksamheten enligt 5 kap. 29 § andra stycket ellagen, och 2.belopp som nätkoncessionshavaren –2023 får uppbära från nätverksamheten enligt ett beslut enligt 5 kap. 29 § ellagen. Det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2027 ska motsvara det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden – 2023 med avdrag för investeringsbelopp som har ökat intäktsramen för den tillsynsperioden enligt 6 §. Ökning av intäktsramen med ett investeringsbelopp 6 § Om en nätkoncessionshavare har ett särskilt investeringsutrymme för en redovisningsenhet, ska nätmyndigheten vid omprövning enligt 5 kap. 22 § ellagen (1997:857) öka intäktsramen med ett särskilt belopp (investeringsbelopp) för tillsynsperioden efter ansökan av nätkoncessionshavaren. Ökningen får inte vara större än 1.det särskilda investeringsutrymmet för den tillsynsperiod som omprövningen avser, eller 2.nätkoncessionshavarens investeringar i redovisningsenheten . 7 § En ansökan om ökning av intäktsramen enligt 6 § ska ges in till nätmyndigheten efter utgången av den tillsynsperiod som ansökan avser. 8 § En nätkoncessionshavares samlade investeringsbelopp ska beräknas så att beloppen motsvarar av nätkoncessionshavarens investeringar i samtliga redovisningsenheter med särskilt investeringsutrymme, sedan avdrag gjorts från investeringarna med belopp som motsvarar 1.en procent av redovisningsenheternas samlade kapitalbas, och 2.anslutningsavgifter enligt 4 kap. 9 a och 9 b §§ ellagen (1997:857). Om en nätkoncessionshavare har fler än en redovisningsenhet med sär- skilt investeringsutrymme, ska investeringsbeloppen fördelas mellan redovisningsenheterna på det sätt som nätkoncessionshavaren anger, i den utsträckning en sådan fördelning är förenlig med 6 § andra stycket. Underskott för tillsynsperioden –2023 9 § Om de samlade intäkterna från en redovisningsenhet med särskilt investeringsutrymme –2023 har varit mindre än intäktsramen med tillägg av det belopp som nätkoncessionshavaren kan ha fått uppbära enligt ett beslut enligt 5 kap. 29 § ellagen (1997:857), ska nätmyndigheten besluta att intäktsramen för tillsynsperioden –2027 ska ökas med ett belopp som motsvarar underskottet. 10 § Om en nätkoncessionshavare överlåter en redovisningsenhet, ska 1.det särskilda investeringsutrymme som gäller för enheten fortsätta att gälla efter överlåtelsen, och 2.den nya nätkoncessionshavaren även i övrigt träda i överlåtarens ställe vid tillämpningen av denna lag. Särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2027 efter överlåtelse eller gränsändring 11 § ska efter en ansökan enligt 4 § besluta om ett särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2027 för en redovisningsenhet, trots att förutsättningar inte finns enligt 3 §, om 1.redovisningsenhetens kapitalbas –2023 har ökats genom ett förvärv av en nätkoncession eller en ändring av gränserna för en nätkoncession för område, och 2.ett särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2023 har beslutats för den redovisningsenhet vars kapitalbas har minskats som en följd av förvärvet eller gränsändringen. 12 § När nätmyndigheten beslutar om ett särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2027 för en redovisningsenhet som berörs av ett beslut enligt 5 kap. 34 eller 36 § ellagen (1997:857) i fråga om fördelning av intäktsramen för tillsynsperioden –2023 ska det särskilda investeringsutrymmet enligt 5 § andra stycket fördelas på samma sätt som intäktsramen. Någon fördelning ska inte göras, om den del av kapitalbasen som överlåtits eller är hänförlig till gränsändringen har liten betydelse för intäktsramens storlek. 13 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om hur ett särskilt investeringsutrymme och ett investeringsbelopp ska beräknas. 14 § Ett beslut av nätmyndigheten enligt denna lag gäller . 15 § beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i ellagen (1997:857) Härigenom föreskrivs att det i ellagen (1997:857) ska införas en ny paragraf, 5 kap. 29 a §, av följande lydelse. När det gäller en nätverksamhet som i fråga om tillsynsperioden –2023 har ett särskilt investeringsutrymme enligt lagen (2020:000) om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet, ska 29 § första stycket inte tillämpas i fråga om ett underskott i förhållande till intäktsramen för den tillsynsperioden och 29 § andra stycket inte tillämpas vid avstämning mot intäktsramen. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade propositionen Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden – 2015 (prop. 2019/20:53). I propositionen föreslog regeringen att ett nät- företag inte ska kunna tillgodoräknas flera tillsynsperioders underskott när de nya bestämmelserna i ellagen (1997:857) om underskott i förhållande till intäktsramen tillämpas efter utgången av tillsyns- perioden –2019. Regeringen förklarade i propositionen att den avsåg att återkomma med ett författningsförslag som ger ett särskilt investerings- utrymme till nätföretag som har outnyttjade underskott. antog regeringens förslag (bet. 2019/20:NU9 punkt 1, rskr. 2019/20:167). Lagändringen trädde i kraft den I ett tillkännagivande uppmanade regeringen att återkomma med det aviserade författningsförslaget senast 2020 (bet. 2019/20:NU9 punkt 2, rskr. 2019/20:167). Frågan om en särskild ordning för att hantera underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015 behandlas i en promemoria som tagits fram i . Promemorians lagförslag finns i bi- Förslaget har remissbehandlats. En förteckning över remissinstans- erna finns i bilaga 2. Remissvaren och en sammanställning av svaren finns tillgängliga i Infrastrukturdepartementet (dnr I2020/00462/E). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 3. Lagrådet lämnade förslaget utan Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. I förhållande till lagrådsremis- sen har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4 Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015 I 5 kap. ellagen finns bestämmelser om intäktsram för nätverksamhet. Be- stämmelserna innebär att nätmyndigheten () ska göra en förhandsprövning av elnätsföretagens intäkter från nätverksamheten. Förhandsprövningen innebär att de samlade intäkter som en nätkoncessionshavare (ett nätföretag) högst får uppbära från nätverksamheten ska rymmas inom en intäktsram. Intäkterna består främst av nätavgifter. Tillsynsperioden är normalt . Bestämmelserna fick sin nuvarande lydelse sedan antagit regeringens förslag i propositionen Elmarknadsfrågor (prop. 2017/18:237). Lagändringarna trädde i kraft . Den ändring i ellagen som trädde i kraft innebär att nätföretag som har ett underskott från tillsynsperioden –2015 inte kan utnyttja underskottet enligt de nya bestämmelserna om avvikelser från Prop. 2020/21:12 intäktsramen (prop. 2019/20:53). Särskilda drivkrafter för investeringar i Regeringens förslag: En lag om särskilt investeringsutrymme för elnäts- verksamhet ska införas för att skapa särskilda drivkrafter för elnätsföre- tag att göra investeringar som ökar kapaciteten i elnätet. Nätkoncessionshavare som har s.k. outnyttjade underskott i förhål- lande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015 ska få möjlighet att utnyttja underskotten. Lagen ska tillämpas i fråga om investeringar som en nätkoncessions- havare gör 2020–2023 och 2024–2027. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga invändningar mot det. Lokalkraft anser att begränsningen till att investeringsutrymmet bara får användas till investeringar 2020–2027 är för långtgående. syftet med förslaget men kan se att ett antal villkor måste uppfyllas. stadsrätterna, , Fastighetsägarna , , , , Lantbrukar- nas , Skogen, Kemin, Gruvorna och Stålet (SKGS), Svenska , Allmännytta, Sveriges Energiföreningars Riks- organisation (SERO), , , en pri- vatperson och avstyrker förslaget. är bl.a. att förhandsregleringen av nätavgifterna redan är utformad så att nätföretagen får avkastning på nyttiga investeringar och att förslaget inte är förenligt med en förutsägbar elnätsreglering. Skälen för regeringens förslag Incitament att investera i ett robust elsystem behöver ett robust elsystem, som ger svenska företag möjlighet att växa och ger elnätskunderna rimliga avgifter. Därför pågår ett ständigt arbete för att förbättra elmarknadens funktion, bl.a. genom att hantera flask- halsar i elnätet och se till att det finns tillräckligt med lokal effekt. elektrifiering av samhället är en viktig komponent i omställningen till netto- nollutsläpp i transportsektorn och industrin. Investeringar i ökad kapacitet är motiverade bl.a. av behovet att kunna klara av framtida effekthöjningar. Investeringar i elnäten kan dessutom bidra till att uppnår den ener- gipolitiska målsättningen att elproduktionen ska vara förnybar Det finns alltså ett stort behov av investeringar. framhåller att förhandsregleringen av nätavgifterna är utformad så att nät- företagen får avkastning på nyttiga investeringar. emellertid att det är motiverat att skapa ytterligare 2020/21:12 incitament att investera i nya ledningar och ny teknik för att öka effekten i elnäten. Enligt SKGS beror den kapacitetsbrist som förslaget är tänkt att åtgärda främst på kapacitetsbrist i transmissionsnätet, som ansvarar för. Investeringar behövs emellertid enligt regeringens bedömning även på lokal- och regionnätsnivå. Möjlighet att utnyttja s.k. outnyttjade underskott Ett stort antal nätföretag har ett s.k. outnyttjat underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015. En möjlighet att använda underskottet kan vara ett alternativ till att finansiera investeringar genom lån eller tillskott från ägare. Finansiering blir då billigare för företaget. En möjlighet att utnyttja underskottet i förening med krav på investeringar kan alltså skapa de ytterligare incitament som nämns ovan. Några remissinstanser har invändningar mot att förslaget gör det möjligt för nätföretagen att använda outnyttjade underskott och ifrågasätter bl.a. om detta är förenligt med en förutsägbar elnätsreglering. och en privatperson anser att de outnyttjade underskotten grundar sig på att regleringsmodellen för tillsynsperioden –2015 baserades på felaktiga premisser när det gällde beräkningen av kapitalkostnader. Som regeringen konstaterar i propositionen Underskott i förhållande till elnätsföretagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015 (prop. 2019/20:53) kan förhållandena när det gäller nätföretag som har ett outnyttjat underskott anses vara så speciella att det finns skäl att överväga en särskild ordning för att hantera underskottet (s. 10). Att regelverket har ändrats när det gäller beräkningen av kapitalkostnader föranleder inte någon annan bedömning. Det sagda innebär inte att regeringen ser skäl att överge de ursprungliga intentionerna bakom bestämmelserna om avvikelser från intäktsramen. Om nätföretagen får möjlighet att utnyttja underskott som är hänförliga till tillsynsperioden –2015, bör möjligheten vara knuten till villkor om att intäkterna ska användas till de investeringar i elnäten som krävs för att möta växande behov när det gäller kapacitet, leveranssäkerhet och efterfrågeflexibilitet. Regeringen föreslår alltså att de nätföretag som har s.k. outnyttjade underskott ska få möjlighet att utnyttja underskotten. När det gäller den närmare utformningen av incitamenten att investera i näten finns överväganden och förslag i avsnitt 7.2. Intäkterna bör användas till investeringar –2027 En förutsättning för att utnyttja ett outnyttjat underskott bör vara att intäkterna används till investeringar 2020–2023 och 2024–2027. De berörda nätföretagen får på så sätt särskilda drivkrafter att förstärka och utveckla sina nät, eftersom finansieringen av investeringarna underlättas och investeringarna måste göras . Att nätföretagen får två tillsynsperioder på sig innebär dessutom att det finns incitament till större och mer komplicerade projekt, som tar tid att förbereda och genomföra, och att risken för onödiga eller onödigt dyra investeringar i elnätet minskar. Nätföretag med outnyttjade underskott är dels företag vars intäktsram be- räknas enligt övergångsbestämmelserna till lagen (2018:1448) om ändring i ellagen (1997:857) när de nya bestämmelserna om underskott i förhållande till intäktsramen tillämpas efter utgången av tillsyns- perioden –2019, dels företag som under den tillsynsperioden haft rätt att uppbära ett sådant belopp som avses i 5 kap. 29 § ellagen. företag bör därför ges ett särskilt investeringsutrymme, om de inte har haft möjlighet att utnyttja hela underskottet –2019. En särskild lag om särskilt investeringsutrymme för elnätsverksamhet Det särskilda investeringsutrymmet ska alltså vara knutet till investeringar Förslaget har dessutom tillkommit som en speciallösning för att hantera outnyttjade underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015. Det är därför lämpligt att regleringen införs i en lag om särskilt investeringsutrymme för elnätsverk- samhet snarare än genom ändringar i ellagen. Som framgår ovan bör lagen gälla investeringar som görs – Det är dock svårt att i förväg avgöra hur länge lagens bestämmelser kommer att behöva tillämpas med hänsyn till bl.a. att det särskilda inve- steringsutrymmet har betydelse för tillämpningen av 5 kap. ellagen (se sär- skilt avsnitt 7.1 och 7.3). Lagen om särskilt investeringsutrymme för el- nätsverksamhet bör alltså gälla tills vidare. 6.1Elnätsföretag som har särskilt investeringsutrymme Regeringens förslag: ska efter ansökan av nätkoncessionshavaren besluta om ett särskilt investeringsutrymme för en redovisningsenhet och tillsynsperiod, om –intäktsramen för tillsynsperioden –2019 har ökats med tillämpning av äldre bestämmelser om avvikelser från intäktsramen eller nätkoncessionshavaren under den tillsynsperioden fått uppbära ett belopp från nätverksamheten enligt gällande bestämmelser om underskott i förhållande till intäktsramen, och –nätkoncessionshavarens intäkter från nätverksamheten –2019 har varit mindre än intäktsramen med tillägg av det belopp som nätmyndigheten kan ha beslutat. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorians förslag tas det inte hänsyn till att i vissa fall kan tillämpa nya bestämmelser när det gäller underskott iförhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter. 2020/21:12 tion AB påpekar att bestämmelsen bör formuleras om för att hantera situationen att ett nätföretag får sitt tilläggsbeslut –2019 efter det att de gällande bestämmelserna har trätt i kraft. Skälen för regeringens förslag: För att ett nätföretag med ett s.k. outnyttjat underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden – 2015 ska få möjlighet att utnyttja underskottet bör besluta om ett särskilt investeringsutrymme för företaget. Ett nätföretag kan ha ett s.k. outnyttjat underskott om företagets intäktsram för tillsynsperioden –2019 har ökats med tillämpning av äldre bestämmelser om avvikelser från intäktsramen eller om har beslutat att företaget under den tillsynsperioden fått uppbära ett belopp enligt 5 kap. 29 § ellagen i dess lydelse . Den sistnämnda situationen uppkommer i fall där det inte finns förutsättningar att besluta om hanteringen av underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015 förrän efter utgången av 2018. För att ett nätföretag ska ha ett outnyttjat underskott krävs dessutom att företaget inte haft möjlighet att utnyttja hela underskottet –2019. Intäkterna har alltså varit mindre än intäktsramen för perioden eller summan av intäktsramen och det belopp som beslutats enligt 5 kap. 29 § första stycket ellagen. Ett nätföretags samlade nätverksamhet kan omfattas av flera intäktsramar, exempelvis om företaget har både regionledningar och lokalnät. Det särskilda investeringsutrymmet är ett komplement till intäktsramen. Om nätföretaget har flera intäktsramar, bör det alltså bestämmas ett särskilt investeringsutrymme för den nätverksamhet som omfattas av en viss intäktsram (redovisningsenhet). Dessutom bör det särskilda investeringsutrymmet bestämmas för en tillsynsperiod. Som en följd av det som anges i avsnitt 5 bör bestämma särskilda investeringsutrymmen för tillsynsperioderna 2020–2023 och 2024–2027. Ansökan om särskilt investeringsutrymme Regeringens förslag: En ansökan om särskilt investeringsutrymme ska ges in till nätmyndigheten före utgången av den tillsynsperiod som an- Om det hos nätmyndigheten eller allmän förvaltningsdomstol pågår en prövning i fråga om tillämpningen av bestämmelserna om underskott i förhållande till intäktsramen när det gäller ett underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2019, ska en ansökan, som gäller särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2023, inte få prövas i sak innan ärendet eller målet har avgjorts och avgöran- det har fått laga kraft. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Enligt promemorians förslag är det en förutsättning för att Energimark- nadsinspektionen ska bifalla en ansökan om särskilt investeringsutrymme att ett beslut i fråga om underskott i förhållande till intäktsramen för till- synsperioden –2019 har fått laga kraft. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter. Energiföretagen anser att det bör övervägas om det inte redan av lagtexten bör framgå att något specifikt belopp inte behöver anges. Förvaltningsrätten i och Elkraftentreprenörer anser att det bör anges inom vilken tid ska fatta beslut. Energiföretagen anser att det behöver säkerställas att fattar beslut om särskilt investeringsutrymme även i en situation där det inte finns anledning att fatta något beslut i fråga om avvikelser från intäktsramen för tillsynsperioden –2019. Kammarrätten i anser att ett tilllägg kan behövas om att ansökan kan göras även innan beslut enligt 5 kap. 29 § ellagen har fått laga kraft. Skälen för regeringens förslag: Rätten att få ett särskilt investeringsutrymme ska omfatta alla nätföretag med ett s.k. outnyttjat underskott (avsnitt 5). Det kan emellertid finnas nätföretag som inte har något intresse av ett särskilt investeringsutrymme med hänsyn till att det saknas förutsättningar för att genomföra sådana investeringar som krävs för att utnyttja utrymmet (jfr avsnitt 7). När det gäller ett sådant nätföretag är ett beslut om särskilt investeringsutrymme förenat med onödiga administrativa kostnader för såväl företaget som . För att undvika sådana merkostnader bör besluta om särskilt investeringsutrymme endast efter ansökan av nätföretaget. Ett ansökningskrav kan inte taget för sig antas vara förenat med några stora tillkommande kostnader. En ansökan kan i huvudsak ha formen av en anmälan att nätföretaget vill ha ett särskilt investeringsutrymme. I den utsträckning det behövs närmare föreskrifter om ansökans utformning finns möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela verkställighetsföreskrifter. Ett nätföretag som vill ha ett särskilt investeringsutrymme kan i normalfallet antas ansöka om detta så snart det finns förutsättningar för ett beslut. Det bör dock finnas en bortre gräns för när en ansökan kan lämnas in. Det är lämpligt att en ansökan prövas endast om den ges in till före utgången av den tillsynsperiod som ansökan avser. Enligt förvaltningslagen (2017:900) ska ett ärende hos en förvaltningsmyndighet handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäkerheten eftersätts (9 § första stycket).