prop · H80310 · 2020-09-30 00:00:00 — En underlagsrapport med en teknisk och teoretisk beskrivning av arbetsutbudsmodellen i FASIT, som finns tillgänglig på hemsida, har sammanställts av . Två referenspersoner har varit knutna till 47Fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar (FASIT). 48En utförligare beskrivning av metoden finns i bilaga 3. 2017/18:1 utg.omr. 12, bet. 2017/18:SfU3, rskr. 2017/18:112. 2017/18:173, bet. 2017/18:SfU29, rskr. 2017/18:349; prop. 2017/18:173, 2017/18:SfU29, rskr. 2017/18:349 och prop. 2017/18:6, bet. 2017/18:SfU6, rskr. 2017/18:46. En av dessa regeländringar har vi inte kunnat ta hänsyn till, då regeländringen vid genomförandet av granskningen inte hunnit modelleras i FASIT. Det gäller borttagandet av möjligheten att få underhållsstöd vid växelvis boende och ett nytt särskilt bidrag inom bostadsbidraget för barn som bor växelvis hos båda föräldrarna. 51I den här granskningen avgränsas urvalet till personer som var folkbokförda med en disponibel inkomst som var skild från 0. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N projektet och gett synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast till granskningsrapporten: •Ann-Zofie Duvander, professor i demografi vid •Peter , professor i nationalekonomi vid Ett seminarium har hållits internt vid och seminariedeltagare har gett synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. Företrädare för () har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. Nedan redovisas några av de begrepp som används i rapporten. Definitioner av de begrepp som är markerade med * är hämtade från SCB:s inkomstrapport 2017.52 Hushåll med minst ett hemmavarande barn som är yngre Bostadshushåll utgörs av samtliga personer som är folkbokförda på samma fastighet och lägenhet. Det speglar således personers folkbokförda boende och det finns inte några krav på gemensam hushållning inom hushållet. baseras på antagandet om att personer bor där de är folkbokförda, vilket stämmer för de flesta personer i . förekommer dock i viss utsträckning att den som bor i en bostad är folkbokförd någon annanstans. Ett hushålls disponibla inkomst är summan av samtliga hushållsmedlemmars alla skattepliktiga och skattefria inkomster minus skatt och övriga negativa transfereringar. Ett mått som kombinerar ett hushålls inkomster med dess försörjningsbörda, vilket innebär att inkomsterna för hushåll med olika storlek och sammansättning kan jämföras med varandra. I praktiken tilldelas personerna i ett hushåll varsin konsumtionsvikt, vilka sedan summeras för hushållet. disponibla inkomst divideras sedan med hushållets totala konsumtionsvikt för att få hushållets inkomst per Samtliga personer i ett hushåll antas därmed ha samma ekonomiska standard. Låg ekonomisk standard har de som bor i ett hushåll med en ekonomisk standard som understiger av medianen i befolkningen. 52SCB, Inkomstrapport – individer och hushåll, 2019. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Familjeenhet kan bestå av antingen två vuxna (gifta/sammanboende/registrerat partnerskap) samt deras eventuella barn eller en vuxen med eventuella barn Det innebär att hemmaboende barn som fyllt 18 utgör en egen familjeenhet. Indelning av befolkning i tio lika stora grupper, där varje person rangordnas efter bostadshushållets ekonomiska De av befolkningen som bor i bostadshushållen med lägst ekonomisk standard återfinns i decil 1. Ett mått som relaterar ett hushålls inkomster till dess förmåga att räcka till att betala nödvändiga levnadsomkostnader – baskonsumtion enligt riksnorm för försörjningsstöd, schabloniserad boendeutgift, hushållsel, barnomsorgsavgift, lokala resor, fack- och a-kasseavgift och hemförsäkring. inkomststandard har ett hushåll där inkomsterna inte räcker till att betala nödvändiga levnadsomkostnader. Den del av en förvärvsinkomstökning som går bort genom ökade skatter och minskade bidrag. i ett bidragssystem kan påverka drivkrafterna till arbete negativt. RTB-familj baseras på folkbokföringen (Registret för En RTB-familj utgörs av maximalt två generationer där personerna har relationer med varandra och är folkbokförda på samma fastighet. giftermål, registrerat partnerskap, biologisk förälder, adoptivförälder och vårdnadshavare. Om fler än två generationer är folkbokförda på samma fastighet bildas den första familjen med utgångspunkt från den yngsta generationen. En sammanboende familj utan gemensamma barn kan inte kopplas samman utan redovisas som ensamstående. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Flerbarnstillägget, som utgör föremål för granskningen, är en del av barnbidraget. I det här kapitlet presenteras en kortfattad beskrivning av barnbidragets nuvarande regelverk, intentionerna med barnbidragets olika förmånsformer, hur barnbidraget har utvecklats införande och hur system skiljer sig från några jämförbara europeiska länder. Barnbidraget består av ett allmänt barnbidrag, ett förlängt barnbidrag och ett flerbarnstillägg och administreras av . en bosättningsbaserad förmån som ges för alla barn som är försäkrade i Sverige.53 Barnbidraget samordnas inom EU/EES som en familjeförmån enligt förordning 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen54. Det innebär att barnbidrag under vissa förutsättningar även kan ges till föräldrar i för barn som är bosatta i en annan EU/EES-stat.55 Barnbidraget är skattefritt och finansieras genom skattemedel. är utbetalande myndighet. Allmänt barnbidrag med samma belopp för alla barn uppgår det allmänna barnbidraget till , eller . Allmänt barnbidrag betalas ut från och med månaden efter barnets födelse till och med kvartalet då barnet fyller 16 år.56 Att den senare tidpunkten anges i kvartal och inte månad är en kvarleva från den tid då barnbidraget betalades ut kvartalsvis. Månadsvisa utbetalningar infördes januari 1987.57 För barn i som är födda utomlands betalas barnbidrag från och med månaden efter att barnet blir försäkrat i för bosättningsbaserade förmåner. För barn som från kvartalet efter fyllda går kvar i skolan på grundskolenivå, gymnasiesärskolan eller specialskolan ges ett förlängt barnbidrag med samma belopp som det allmänna barnbidraget.58 Det omfattar bland andra elever med funktionsnedsättning och elever i årskurs 9 som är födda , för vilka förlängt barnbidrag utbetalas till föräldrarna det läsåret. 535 kap. 9 § och 15 kap. 2 § socialförsäkringsbalken. 54EUT L 166 30.4.2004, s. 1, Celex 02004R0883-20140101. 55För utförligare beskrivning av barnbidraget som en EU-familjeförmån, se Inspektionen för socialförsäkringen, administration av familjeförmåner inom EU, 2018. 5615 kap. 3 och 4 §§ socialförsäkringsbalken. 57Se ändring i 2 § lag (1947:529) om allmänna barnbidrag, SFS 1986:382. 58Se 15 kap. 5 § socialförsäkringsbalken. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Differentiering av barnbidraget genom ett flerbarnstillägg Enligt nuvarande bestämmelser utges ett flerbarnstillägg med för det andra barnet, för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte barnet och varje ytterligare barn.59 Flerbarnstillägget medför att barnbidraget stiger med antalet barn en förälder får barnbidrag för (se figur 1). en differentiering av storleken på barnbidraget efter antalet barn i en familj. För det tredje barnet står flerbarnstillägget för cirka en tredjedel av barnbidraget och för det femte barnet står det för hälften av barnbidraget. Figur 1 Barnbidrag per barn och år (kronor), 2019 Allmänt/förlängt barnbidrag Källa: 15 kap. 3, 5 och 8 §§ socialförsäkringsbalken, sammanställning. Flerbarnstillägget utges även för barn som bedriver studier som ger rätt till studiehjälp, om barnet, bortsett från åldern, uppfyller kraven för allmänt barnbidrag.60 Det innebär att studerande i framför allt gymnasieskolan ingår vid beräkningen av flerbarnstillägget. Studiebidraget utges med samma belopp som det allmänna barnbidraget och lämnas från och med kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande fyller 16 år.61 Främsta skillnaden jämfört med barnbidraget är att studiebidraget endast kan ges för de kalendermånader då studier bedrivs, vilket som mest är tio av . Flerbarnstillägget lämnas dock även för sommarmånaderna mellan två studieperioder. 5915 kap. 8 § socialförsäkringsbalken. 6015 kap. 9 § 3 socialförsäkringsbalken. 61Se 2 kap. 3 och 7 §§ studiestödslag (1999:1395). 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Nya familjekonstellationer kan påverka flerbarnstillägget Vid beräkningen av flerbarnstillägg ska de barn för vilka någon får barnbidrag räknas samman med de barn för vilka någon annan får barnbidrag, om dessa bidragsmottagare är gifta med varandra och stadigvarande sammanbor, eller om de sambor och har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn gemensamt.62 Denna bestämmelse möjliggör bland annat en beräkning av flerbarnstillägg utifrån en sammanräkning av samtliga barn i ett så kallat ombildat hushåll. Det omfattar således även barn som föräldrarna inte har gemensamt. Men bestämmelsen är alltså inte tillämplig om två vuxna med varsina barn flyttar ihop och de vuxna inte är gifta med varandra eller har några gemensamma barn. Barnbidraget delas lika mellan föräldrarna men i vissa situationer kan de välja vem som ska vara betalningsmottagare När det allmänna barnbidraget infördes betalades bidraget endast till modern. Men är huvudregeln när föräldrar har gemensam vårdnad om ett barn att barnbidraget betalas ut med halva beloppet till vardera föräldern.63 Det sker automatiskt utan att föräldrarna behöver anmäla det. Om föräldrarna önskar att endast en av dem ska få barnbidraget kan de genom anmälan till ange vem av dem som ska vara bidragsmottagare. Vid delad vårdnad och växelvist boende lämnas barnbidraget med hälften till vardera föräldern efter anmälan av någon av dem. Den som har ensam vårdnad om ett barn får hela barnbidraget.64 Även flerbarnstillägget delas automatiskt mellan föräldrar med gemensam vårdnad för ett barn. I vissa situationer kan föräldrar anmäla vem som ska vara betalningsmottagare för flerbarnstillägget.65 Det kan föräldrar göra som bor i samma hushåll och får hela barnbidraget för minst ett barn var, och inte redan delar eller väljer att dela barnbidraget för ett barn de har gemensamt eller med någon annan förälder. Även föräldrar som är eller har varit gifta med varandra, eller har eller har haft ett gemensamt barn, kan välja vem som ska 6215 kap. 12 § socialförsäkringsbalken. 63Se ändring i 16 kap. 5 § socialförsäkringsbalken, ändrad genom SFS 2013:1018. 64Se 16 kap. 4, 5 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. 65Se 16 kap. 15 § socialförsäkringsbalken. 66Försäkringskassan, Barnbidrag och eventuellt flerbarnstillägg, blankett 51800202. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS I det här avsnittet redovisas en sammanfattande beskrivning av barnbidragets utveckling införande. Av redovisningen framgår att syftet med barnbidraget delvis har förändrats införande. finns mindre fokus på det befolkningspolitiska syftet och mer fokus på rättviseaspekten att kompensera barnfamiljer för ökad försörjningsbörda. ett betydligt mer omfattande barnbidrag framgår även tydligt. Flerbarnstilläggets införande och utökning har förstärkt denna utveckling. Införandet av ett allmänt barnbidrag skulle stimulera till ökat barnafödande Det allmänna barnbidraget infördes och började betalas ut . Ett viktigt skäl till att införa det allmänna barnbidraget var att öka nativiteten. Införandet skedde i med svag befolkningsökning och man såg en risk för ytterligare minskade födelsetal med folkminskning som följd. ett allmänt barnbidrag ville man genom ekonomiska åtgärder undanröja de hinder av materiell natur som fanns för familjer att skaffa sig önskvärt antal barn.67 Ett annat motiv till införandet var att av rättviseskäl utjämna levnadsstandarden mellan barnlösa och barnrika familjer och minska antalet barn som levde Avsikten var inte att till fullo ersätta barnfamiljer för den försörjningsbörda som ett barn medför. Tvärtom argumenterades i förarbetena till införandet av ett allmänt barnbidrag att det vore orimligt att ge full kompensation efter barnkostnaderna i det individuella fallet. Man såg inte heller något entydigt och självklart mått på levnadsstandarden. Det fanns därmed både praktiska och principiella invändningar mot att uteslutande följa rättvisesynpunkterna.68 Införandet av ett allmänt barnbidrag motiverades även utifrån socialpolitiska aspekter. Genom samhälleliga åtgärder skulle socialpolitiken garantera alla medborgare en viss minimistandard och därigenom ge medborgarna en trygghet mot nöd. En socialpolitik som skulle ge trygghet till barnen och garantera dem tillfredsställande uppväxtförhållanden sågs också som nödvändig för befolkningspolitiken.69 Det befolkningspolitiska syftet med barnbidraget är inte lika uttalat har granskat målformuleringar i regeringens budgetpropositioner med tillhörande riksdagsbetänkanden och framåt. En sammanställning av regeringens och mål redovisas i tabell B1.1 i bilaga 1. Genomgången visar att det inte har funnits något explicit mål om att barnbidraget ska bidra till en befolkningsökning. Under budgetåren 1992/93–1994/95 fanns ett mål om att familjepolitiken ska ge 67Se SOU 1946:5, s. 4 och 20. 68Se SOU 1946:5, s. 69Se SOU 1946:5, s. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N människor ekonomiska förutsättningar att skaffa barn när de så önskar.70 Det målet hade således likheter med formuleringar i förarbetena till barnbidragets införande. Om ett sådant mål som är formulerat ur familjernas perspektiv uppfylls, kan det även medföra en befolkningsökning. Regeringen framhäver ändå att en familjepolitik som är byggd på långsiktiga lösningar för föräldrar ger gynnsamma förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna samt för ett ökat barnafödande.71 Regeringen använder också utvecklingen av barnafödandet som en indikator på att familjepolitiken ger förutsättningar för kvinnor och män att få barn. Ett ökat barnafödande genererar ett ökat arbetskraftsutbud som i sin tur ger förutsättningar för en fortsatt god samhällsekonomi och en förmåga att sörja för framtida generationer.72 Men ett ökat barnafödande ingår inte i det riksdagsbundna målet. har barnbidraget motiverats på olika sätt (se tabell B1.1 i bilaga 1). betonades det socialpolitiska målet om att garantera alla barnfamiljer ett grundläggande ekonomiskt stöd. har tydligare fokus i stället varit på de ursprungliga rättviseaspekterna. betonades att barnbidraget syftar till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn. har regering och riksdag betonat att barnbidragets grundläggande uppgift är att kompensera för den ökade försörjningsbörda som barn medför för en familj. Några mål om hur stor del av försörjningsbördan som ska kompenseras Ett flerbarnstillägg infördes för att stimulera barnfamiljernas köpkraft Flerbarnstillägget infördes för att kompensera barnfamiljer för minskade livsmedelssubventioner. Bakgrunden till införandet var den då rådande ekonomiska situationen med betydande underskott i statsbudgeten och hög inflation, och att föreslagna minskade livsmedelssubventioner skulle leda till ökade kostnader för alla familjer. Flerbarnstillägget skulle vara ett ekonomiskt stöd till ensamstående och familjer med flera barn. Utformningen motiverades med det negativa sambandet mellan antal barn i hushållet och genomsnittlig disponibel inkomst och ekonomisk standard. för införandet av flerbarnstillägget ansågs stödformerna inom skattesystemet gynna hushåll med få barn (se vidare nedan).73 Flerbarnstillägget riktas därmed i större utsträckning till familjen som helhet än det allmänna barnbidraget.74 70Se till exempel prop. 1992/93:100 bil. 71Se bland annat prop. 2015/16:1 utgiftsområde 12, s. 13. 2019/20:1 utgiftsområde 12, s. 1980/81:118 bil. 1; prop. 1980/81:188, s. 74Se även kommentarer till 14 kap. 1 § socialförsäkringsbalken. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Ett urval av regeländringar för barnbidraget : Allmänt barnbidrag införs för barn . Bidraget betalades ut till modern. : Flerbarnstillägg införs från barn nr 3 i samband med minskade livsmedelssubventioner. Jul 1983: Utökning av rätt till flerbarnstillägg för studerande . : Flerbarnstillägget avskaffas tillfälligt för nyfödda barn. : Flerbarnstillägget återställs till tidigare nivåer. Okt 2005: Flerbarnstillägg lämnas även för barn nr 2. : Möjlighet för särlevande föräldrar att dela barnbidraget. 2014: Barnbidraget betalas ut till båda föräldrarna. : Senaste höjning av flerbarnstillägget, då tillägget för barn nr 3 höjdes och barn. 2018: Senaste höjning av det allmänna barnbidraget och barn. Från början var flerbarnstillägget knutet till nivån på det allmänna barnbidraget. Flerbarnstillägget för barn nummer tre var ursprungligen en fjärdedel av det allmänna barnbidraget, och flerbarnstillägget från barn nummer fyra och varje efterföljande barn var hälften av det allmänna barnbidraget.75 I samband med den första sänkningen av nivån på flerbarnstillägget 1995 frikopplades nivån på flerbarnstillägget från det allmänna barnbidraget, som en åtgärd för att stärka de offentliga finanserna. Liknande besparingar genomfördes även för andra familjepolitiska stöd såsom bidragsförskottet76.77 infördes även ett flerbarnstillägg för barn nummer två. Förändringen var ett steg i en satsning på att förbättra villkoren för barnen och barnfamiljerna. höjdes både det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget för respektive barn med i månaden.78 Den förändringen återkommer vi till i kapitel 4. 75Se numera upphävda 2 a § lag (1947:529) om allmänna barnbidrag, ändring genom SFS 1981:702 som trädde i kraft . 76Bidragsförskottet var ett generellt stöd som enligt lag (1964:143) om bidragsförskott lämnades för barn som endast en av föräldrarna hade vårdnaden om eller som stod under vårdnad av någon annan än föräldrarna. Bidragsförskott kunde också lämnas när föräldrarna hade gemensam vårdnad men bodde åtskilda. var storleken på bidragsförskottet knuten till prisbasbeloppet. Bidragsförskottet avskaffades , genom lag (1996:1030) 1994/95:25, s. 78Det gjordes även satsningar på bostadsbidraget och underhållsstödet (se prop. 2004/05:100, s. 24). R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ekonomiskt stöd till barnhushåll genom bidrag eller skattelättnader Ända sedan det allmänna barnbidragets införande har det funnits en växelverkan mellan att antingen ge ekonomiskt stöd till barnhushållens inkomster, eller införa skattelättnader och subventioner som är riktade mot hushållens utgifter. Vid införandet ersatte barnbidraget de barnavdrag som tidigare fanns Skatteavdragen gynnade främst dem som hade höga inkomster och innebar att familjer utan inkomst inte fick del av stödet.79 Barnbidragets införande var därmed av särskild betydelse för barnhushåll med låga eller inga förvärvsinkomster. för flerbarnstilläggets införande 1982 fanns det flera skattelättnader som var riktade till barnhushåll. En av dessa var skattereduktion till hemmamakar och ensamstående med barn. Skattereduktionen kunde beviljas en gift person vars make/maka saknade eller hade en mycket låg inkomst. För att få ta del av hemmamakereduktionen fanns det inget krav på att personen skulle vara förälder, men bland dem som fick en skattelättnad via hemmamakereduktionen hade barn . Den andra gruppen som kunde ta del av skattereduktionen var ensamstående med barn under 18 år.80 Skattereduktionen slopades 1990.81 En ytterligare skattelättnad var förvärvsavdraget som riktades till ensamstående med barn eller den make/maka som hade lägst inkomst i ett hushåll med barn . Förvärvsavdraget var ett avdrag på inkomsten före skatteberäkningen. Beloppen för båda skattelättnaderna var oberoende av antalet barn, vilket kunde ses som att familjer med få barn relativt sett gynnades mer av skattelättnaderna.82 Förvärvsavdraget avskaffades 1984 med argumentet att det skulle vara enklare att nå de mest utsatta hushållen, flerbarnsfamiljer och barnfamiljer med låga inkomster, via barnbidraget.83 I samband med införandet av flerbarnstillägget genomfördes stora neddragningar av livsmedelssubventionerna. Regeringen valde dock att behålla subventionerna på konsumtionsmjölk84 i och med att dessa ansågs vara särskilt viktiga för barnfamiljer.85 Subventionerna på konsumtionsmjölk behölls då regeringen i stället valde att göra om subventionen till 79SOU 2001:24, s. 80SOU 1983:14, s. 299. 1989/90:110, s. 366. 82SOU 1983:14, s. 13. 1983/84:150 bilaga 2, s. 84Konsumtionsmjölken är den produkt som säljs som mjölk till konsumenter, till skillnad från den mjölk som går till produktion av andra mejeriprodukter. 1980/81:20 bilaga 9, s. 3 1989/90:146, s. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Figur 2 Barnbidrag per barn och år (kronor) 1980–2019 fördelat efter barnnummer, löpande priser 1980 1983 1986 1989 1992 1995 1998 2001 2004 2007 2010 2013 2016 2019 Figur 3 Barnbidrag per barn och år (kronor) 1980–2019 fördelat efter barnnummer, priser Källa: 1 och 2 a §§ lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag samt 15 kap. 3 och 8 §§ socialförsäkringsbalken, sammanställning och omräkning till priser. Anm.: 1996 och värden avser endast barn födda de åren. För barn födda före gällde övergångsbestämmelser (se SFS 1995:1494). I samband med sänkningen av ersättningsnivån för det allmänna barnbidraget och flerbarnstilläggets tillfälliga avskaffande för nyfödda barn 1996 sänktes livsmedelsmomsen från , och den nivån kvarstår än . 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N med sänkningen av momsen var att motverka de negativa fördelningspolitiska konsekvenserna av sänkta ersättningsnivåer. Tanken var att man därigenom skulle gynna barnfamiljer och låginkomsthushåll eftersom de använder en stor andel av sin hushållsbudget till inköp av mat. har i en granskningsrapport funnit att det var en ineffektiv åtgärd.87 Barnbidraget har höjts både nominellt och realt Barnbidraget är inte indexerat, det vill säga ersättningen räknas inte upp automatiskt efter pris- eller inkomstutvecklingen. För att barnbidraget inte ska urholkas har i stället barnbidraget höjts nominellt under (se figur 2). Sammantaget har barnbidraget höjts mer än priserna (se figur 3). När det allmänna barnbidraget infördes utgavs det med per barn och år. priser motsvarar det lite , vilket kan jämföras med dagens . Flerbarnstilläggets införande 1982 har ytterligare drivit på utökningen av barnbidragets omfattning. För barn nummer två och tre har barnbidraget (inklusive flerbarnstillägget) i fasta priser stigit . Det kan jämföras för barn nummer 1 (det allmänna barnbidraget). Utgifterna för barnbidraget har stigit i takt med befolkningsökningen och höjt allmänt barnbidrag Statens utgifter för barnbidraget var 2019, vilket i fasta priser kan jämföras med 21,5 miljarder . av ökningen av utgifterna i fasta priser kan förklaras av befolkningsökningen. Resterande kan förklaras av att barnbidraget har höjts mer än priserna. Figur 4 Statens utgifter för barnbidraget (mdkr) 1998–2019, priser 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018 Barnbidrag inkl. flerbarnstillägg (vänster axel) Flerbarnstillägg (höger axel) Källa: och IoT (SCB), beräkningar av prisjustering.