prop · H703115 · 2020-03-12 00:00:00 — betalar UK för de åtaganden som förfaller till betalning på grund av denna eller tidigare åtaganden. Till och med utgången av 2020 ska UK:s rabatt tillämpas, liksom även rabatt på finansieringen av rabatten. För perioden uppgår UK:s finansieringsandel till av de utgifter som härrör från UK:s medlemskap, baserat på en schablon beräknad på landets historiska finansieringsandel av EU:s budget. Denna andel beaktar effekten av rabatten. 27Till exempel artikel 138 i utträdesavtalet som listar vilken EU-rätt som ska vara tillämplig efter den . 2019/20:115 Bilaga 4 UK kommer genom inbetalningar som gradvis fasas ut att delta i finansieringen av EU-budgeten . – 2023 beräknas detta uppgå till betydande belopp. Vidare ska UK delta i finansieringen av utgifter för EU:s pensionssystem vad avser pensionsrättigheter som intjänats under UK:s medlemskap samt eventuella utgifter för garantiåtaganden som utfärdats med EU-budgeten som säkerhet och som kan hänföras till landets medlemskap. Dessa förfaller till betalning, eller kan komma att förfalla till betalning, . 3.5.3Europeiska (artikel 149) När UK lämnar EU och därmed ECB kommer banken att återbetala landets inbetalda kapital i banken. 3.5.4Europeiska investeringsbanken (artiklarna 150– 151) Vid utträdet lämnar UK per automatik EIB-gruppen och det brittiska garantikapitalet som ställts ut till EIB upphör att gälla. Banken ska betala tillbaka UK:s inbetalda kapital i tolv årliga utbetalningar. För att fullfölja sina finansiella åtaganden gentemot banken har UK åtagit sig att ställa ut en separat garanti som motsvarar det nuvarande garantikapitalet och som sedan minskar i takt med att den lånestock som godkänts före utträdet återbetalas. Efter utträdet kommer ny verksamhet i UK att hanteras enligt de riktlinjer som gäller verksamhet utanför EU. överenskommen utlåning kommer dock löpa på till och med förfallodag i enlighet med gällande avtal när utlåningen beslutades. När det gäller de EU-budgetgarantier som genomförs av EIB ska UK fortsätta att garantera den innevarande lånestocken vid utträdestillfället och att tillhandahålla avsättningar för garantin. Allteftersom de finansiella instrument som har EU-budgetgarantier löper ut kommer UK:s garantier att minska och avsättningar återbetalas. 3.5.5Europeiska utvecklingsfonden och UK:s borgensförbindelse enligt EUF:s interna avtal (artiklarna 152–154) UK:s deltagande i Europeiska utvecklingsfonden () följer i stort sett principerna för övriga delar av den finansiella uppgörelsen. ligger dock utanför EU-budgeten. UK förblir part i till dess att den elfte och alla tidigare oavslutade avslutas. Det innebär att UK iklär sig samma skyldigheter som medlemsstaterna. UK ska vidare vara bundet av rådets beslut om fastställande av medlemsstaternas årliga bidrag och stödmottagare i UK ska förbli berättigade att delta i projekt. UK:s andel av EUF:s investeringsanslag ska återbetalas i takt med att investeringen förfaller till betalning. UK förblir ansvarigt för sina borgensförbindelser inom ramen för . 3.5.6Förvaltningsfonderna och faciliteten för flyktingar i (artikel 155) UK ska fullfölja sina åtaganden i förhållande till förvaltningsfonderna och faciliteten för flyktingar i samt alla ändringar av dessa som antagits före utträdesavtalets ikraftträdande. Detta inkluderar UK:s åtaganden till för nödåtgärder i inriktade på stabilitet och insatser mot de bakomliggande orsakerna till irreguljär migration och fördrivna personer samt till faciliteten för flyktingar i . 2019/20:115 Bilaga 4 3.5.7Rådets byråer och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (artiklarna 156–157) Bestämmelserna omfattar finansiella åtaganden avseende rådets byråer och insatser inom den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. Principerna följer det som överenskommits för övriga delar av den finansiella uppgörelsen. 3.6Institutionella bestämmelser och slutbestämmelser (artiklarna 158–185) Den sjätte delen innehåller bestämmelser som syftar till en enhetlig tolkning och tillämpning av utträdesavtalet. Den består av fyra avdelningar: Avdelning I (Enhetlig tolkning och tillämpning), avdelning II(Institutionella bestämmelser), avdelning III (Tvistlösning) och avdelning IV (Slutbestämmelser). Den inrättar en gemensam kommitté och specialiserade kommittéer samt en tvistlösningsmekanism. I denna del görs också en hänvisning till den politiska förklaringen om de framtida förbindelserna mellan EU och UK och det föreskrivs en skyldighet för parterna att göra sitt yttersta för att före övergångsperiodens utgång förhandla fram avtal om deras framtida förbindelser. Det framgår vad som gäller för utträdesavtalets ikraftträdande och tillämpning. tvistlösningsmekanismen ska börja tillämpas först efter övergångsperiodens utgång.28 3.6.1Enhetlig tolkning och tillämpning (artiklarna 158– 163) Denna avdelning inleds med bestämmelser om den andra delen av utträdesavtalet, medborgares rättigheter (se avsnitt 3.2.5). Vidare anges att EUF-fördragets bestämmelser om överträdelseprocessen, möjlighet att förelägga 28Av artikel 185 i utträdesavtalet framgår att avdelning I (artiklarna 158–163) avseende enhetlig tolkning och tillämpning samt artiklarna 169–181 avseende tvistlösning ska börja tillämpas från och med övergångsperiodens utgång. 2019/20:115 Bilaga 4 ekonomiska sanktioner samt möjligheten att begära förhandsbesked från ska gälla med avseende på tolkningen och tillämpningen av den EU-rätt som avses i några angivna bestämmelser i den femte delen om de finansiella bestämmelserna.29 Det framgår när UK får delta i rättsliga förfaranden vid på samma sätt som medlemsstaterna och när advokater med behörighet att verka i UK ska ha rätt att företräda parter i sådana förfaranden vid EU- domstolen. Detta gäller t.ex. då en begäran om förhandsavgörande från nationell domstol i en medlemsstat gäller tolkningen av utträdesavtalet. Kommissionen får, under de förutsättningar som anges, lämna skriftliga och muntliga synpunkter till domstolar i UK i pågående mål där tolkningen av utträdesavtalet berörs. En regelbunden dialog och utbyte av information ska föras mellan EU- domstolen och de högsta domstolarna i UK. 3.6.2Institutionella bestämmelser (artiklarna 164–166) En gemensam kommitté med representanter från EU30 och UK ansvarar för utträdesavtalets genomförande, tillämpning och tolkning. Ordförandeskapet i kommittén innehas gemensamt av EU och UK. Den ska sammanträda på begäran av EU eller UK, minst en gång . Vissa specialiserade kommittéer inrättas också för att behandla ett specifikt ämne. listar sex specialiserade kommittéer, bland dessa en kommitté för frågor som rör genomförandet av det irländska protokollet. Den gemensamma kommittén får inrätta andra specialiserade kommittéer. Avtalet innehåller bestämmelser om hur den gemensamma kommittén ska arbeta och vilka uppgifter den har. Den ska t.ex. övervaka genomförandet av utträdesavtalet och anta ändringar av utträdesavtalet i de fall som föreskrivs i avtalet.31 I de fall som anges i avtalet har den gemensamma kommittén befogenhet att fatta beslut. EU och UK får var för sig hänskjuta frågor om genomförandet, tillämpningen och tolkningen av avtalet till den gemensamma kommittén. Beslut och rekommendationer antas genom ömsesidig överenskommelse. Kommitténs beslut är bindande för EU och UK och båda ansvarar för att genomföra dem. Kommitténs beslut ska ha samma rättsverkan som utträdesavtalet. 29Se artikel 136 i utträdesavtalet avseende bestämmelser tillämpliga efter den med avseende på egna medel och artikel 138.1 eller 138.2 avseende EU-rätt tillämplig efter den med avseende på UK:s deltagande i genomförandet av EU-program och verksamheter för vilka åtaganden gjorts enligt budgetramen 2014–2020 eller tidigare budgetplaner. 30EU:s representation regleras närmare i artikel 2 rådets beslut om ingåendet av utträdesavtalet, se fotnot 11. Där framgår det bl.a. att kommissionen företräder EU i den gemensamma kommittén men att en eller flera medlemsstater får begära att kommissionens företrädare åtföljs av en företrädare för den eller de medlemsstaterna vid ett sammanträde. 31Se t.ex. artikel 163 i utträdesavtalet (korrigera fel eller behandla situationer som var oförutsedda när detta avtal undertecknades, under förutsättning att sådana beslut inte leder till någon ändring av väsentliga delar i detta avtal), artikel 36 (anpassning av socialförsäkringsregler) och artikel 132.3 d (följdändringar i händelse av förlängning av övergångsperioden). Gemensamma kommitténs arbete regleras av den arbetsordning som fastställs i bilaga VIII32 till utträdesavtalet. 3.6.3Tvistlösning (artiklarna 167–181) EU och UK ska sträva efter att komma överens om tolkningen och tillämpningen av utträdesavtalet. Men om en tvist ändå uppstår måste EU och UK använda sig av de förfaranden som föreskrivs i utträdesavtalet. De ska sträva efter att lösa alla tvister genom att i uppriktig anda inleda samråd i gemensamma kommittén i syfte att nå en ömsesidigt överenskommen lösning. Om ingen ömsesidigt överenskommen lösning nås inom en angiven frist, får EU eller UK begära att en skiljenämnd tillsätts. En sådan nämnd ska bestå av fem personer som ska väljas från en förteckning över personer till vilken EU och UK föreslagit tio personer vardera. EU och UK ska också föreslå fem gemensamma personer och ordföranden i kommittén måste vara någon av dessa. Ordföranden ska väljas genom konsensus. Avtalet innehåller bestämmelser om tidsfrister och vad som sker om man t.ex. inte kunnat tillsätta en skiljenämnd inom en viss frist. Avtalet anger att ledamöterna bl.a. ska vara oavhängiga, tjänstgöra i egenskap av enskilda individer, inte ta emot instruktioner från någon organisation eller regering och iaktta den uppförandekod som framgår av bilaga IX33. ska sträva efter att fatta beslut med konsensus men, om detta inte lyckas, med majoritetsomröstning. Avvikande meningar från en skiljenämnds ledamot får inte offentliggöras. Förfarandereglerna för skiljenämnden framgår av bilaga IX34. avgörande ska vara bindande för EU och UK. Om skiljenämnden bedömer att tvisten ger upphov till EU-rättsliga frågor ska den begära att meddelar ett avgörande i frågan. EU- domstolens avgörande ska vara bindande för skiljenämnden. EU och UK får ange till skiljenämnden när någon av dem anser att en begäran ska framställas. ska då inhämta ett avgörande från EU- domstolen utom i de fall som anges, bl.a. att den fråga som uppkommit inte rör ett begrepp i . måste i detta fall motivera sitt beslut. innehåller bestämmelser om rimlig tidsperiod för efterlevnad och för bristande efterlevnad av ett avgörande från skiljenämnden. kan, på begäran av käranden, förelägga ett standardbelopp eller vite som ska betalas till käranden. Under vissa förutsättningar kan också käranden i tvisten ha rätt att upphäva skyldigheter som följer av en bestämmelse i utträdesavtalet, eller delar av något annat avtal mellan EU och UK på de villkor som anges i det avtalet. Detta gäller dock inte avseende bestämmelserna om medborgares rättigheter i utträdesavtalet. 32Bilaga VIII: Arbetsordning för gemensamma kommittén och de specialiserade kommittéerna. 33Bilaga IX: Förfaranderegler, del B: Uppförandekod för ledamöter i skiljenämnden. 34 Bilaga IX: Förfaranderegler, del A: Förfaranderegler vid tvistlösning. 2019/20:115 Bilaga 4 3.6.4 Slutbestämmelser (artiklarna 182–185) Av slutbestämmelserna framgår att det till avtalet fogas protokoll och bilagor som utgör en integrerad del av utträdesavtalet. En hänvisning görs till den politiska förklaringen om de framtida förbindelserna mellan EU och UK av . Det anges att EU och UK ska göra sitt yttersta, i uppriktig anda och med full respekt för varandras rättsordningar, för att skyndsamt förhandla fram de avtal som avses i den politiska förklaringen, i syfte att säkerställa att avtalen om deras framtida förbindelse i möjligaste mån blir tillämpliga från och med övergångsperiodens utgång. Den avslutande artikeln i utträdesavtalet reglerar dess ikraftträdande och tillämpning. Förutsatt att utträdesavtalet godkänns och ingås, träder det i kraft dagen efter utgången av den tidsfrist som föreskrivs i artikel 50.3 EU- fördraget, sedan den förlängts av i samförstånd med UK, under förutsättning att avtalets depositarie före den dagen har tagit emot den skriftliga anmälan från EU och UK om att de har avslutat de nödvändiga interna förfarandena. Flera delar av utträdesavtalets bestämmelser börjar tillämpas först från och med övergångsperiodens utgång (se avsnitt 2). Medlemsstaterna har möjlighet att anföra skäl som rör grundläggande principer i den medlemsstatens nationella rätt. Om så skett får EU, när den skriftliga anmälan till avtalets depositarie görs, förklara att verkställande rättsliga myndigheter i den medlemsstaten får vägra att överlämna sina medborgare till UK enligt en europeisk arresteringsorder . UK kan då förklara att dess verkställande rättsliga myndigheter får vägra att överlämna sina medborgare till den medlemsstaten. Till utträdesavtalet fogas tre protokoll och nio bilagor. Dessa utgör en integrerad del av avtalet. Bestämmelserna i protokollet om /och protokollet för de suveräna basområdena i ska, med vissa angivna undantag, börja tillämpas först från och med övergångsperiodens utgång. Protokollet om ska, med ett undantag, upphöra att gälla vid övergångsperiodens utgång. 3.7.1Protokoll om /(artikel 1–19, bilaga 1–7) I protokollet om /finns bestämmelser för att hantera de unika förhållandena som råder på den irländska ön och den särskilda utmaning som det brittiska EU-utträdet innebär. Till protokollet fogas sju bilagor. Protokollet bekräftar fredsprocessens fortsatta betydelse och syftar till att i alla delar skydda långfredagsavtalet/och undvika att en hård gräns inrättas på ön. I protokollet anges det arrangemang för att hantera gränsfrågan som kommer att tillämpas efter övergångsperioden och ska gälla så länge dess tillämpning inte avbryts av det Nordirländska regionala parlamentet Stormont, eller det helt eller delvis ersätts av något senare avtal mellan UK och EU. Arrangemanget innebär att kommer att tillämpa de EU- regelverk som behövs för att undanröja behovet av kontroller vid gränsen på den irländska ön. blir således kvar i EU:s inre marknad för varor, men lämnar, precis som resten av UK, EU:s tullunion och EU:s Det innebär att nödvändiga kontroller (tull, moms, varors beskaffenhet, sanitära och fytosanitära förhållanden), istället för att utföras vid gränspassagen mellan och , kommer att ske då varan passerar mellan den brittiska ön och i de fall då det föreligger risk för att varan försätts i fri cirkulation på den inre marknaden. Arrangemanget möjliggör också för UK, inklusive , att bedriva en självständig handelspolitik och besluta om egna tulltariffer. Fortsättningen av arrangemanget underställs beslut av Stormont, först efter övergångsperiodens utgång och därefter normalt vart fjärde Om godkännande inte ges, inleds en tvåårig avvecklingsperiod under vilken den gemensamma kommittén ska föreslå hur situationen ska 3.7.2Protokoll om och suveräna basområden i (artiklarna 1–13) Protokollet om UK:s suveräna basområden i innehåller resultatet av bilaterala förhandlingar mellan och som innebär att EU- rätten fortsätter att gälla inom basområdena. 3.7.3Protokoll om (artiklarna 1–6) I protokollet om framgår de särskilda arrangemang som överenskommits mellan och om bilaterala samarbeten samt om skatter och skydd för finansiella intressen. Nio bilagor fogas till utträdesavtalet: Bilaga I: Samordning av sociala trygghetssystem Bilaga II: Unionsrättsliga bestämmelser som avses i artikel 41.4 Bilaga III: Tidsfrister för de situationer eller tullförfaranden som avses i artikel 49.1 Bilaga IV: Förteckning över nät, informationssystem och databaser som avses i artiklarna 50, 53, 99 och 100 Bilaga V: Euratom Bilaga VI: Förteckning över sådana förfaranden för administrativt samarbete som avses i artikel 98 Bilaga VII: Förteckning över akter/bestämmelser som avses i artikel 128.6 35UK har antagit en unilateral deklaration om hur det demokratiska samtycket ska fungera där det bl.a. framgår ett åtagande att i lag reglera denna process. 2019/20:115 Bilaga 4 Bilaga VIII: Arbetsordning för gemensamma kommittén och de specialiserade kommittéerna Bilaga IX: Förfaranderegler (Del A, Förfaranderegler vid tvistlösning och Del B, Uppförandekod för ledamöter i skiljenämnder) Delegerade akter, 29 Agenda 2030, 35 Digitala ekonomin, 67 Digitala inre marknaden, 94 Digitalt innehåll, 74 Artificiell intelligens, 103 Effektivare beslutsfattande, 87 Audiovisuella frågor, 116 Avfall, 102, 111 E-handel, 40, 65 Ekonomi och finans, 55 Balans i arbetslivet, 85 Biologisk mångfald, 112 EU:s framtid, 18 Bosnien och , 26 Brottsoffers rättigheter, 78 , 43, 45 Europeiska ombudsmannen, 30 Cirkulär ekonomi, 93, 111 Civila dimensionen, 32 Europeiska terminen, 24 Civilrättsligt samarbete, 74 Externa dimensionen, 82 Cybersäkerhet, 38, 96 Finansiell tillsyn, 61 Fleråriga budgetramen (MFF), Forskning och innovation, 96 Jämställdhet, 35, 89 Fri rörlighet, 88 Fri rörlighet för varor, 93 Klimat och säkerhet, 41 Genomförande av direktiv, 117 Konsulära frågor, 39 Geografiska beteckningar, 94 Globaliseringseffekter, 71, 86 Konventionella vapen, 36 Grundläggande rättigheter, 79 Gräns- och kustbevakning, 76 Gröna given, 23 Kvinnor, fred och säkerhet, 32 Havs- och fiskerifonden, 107 Könsuppdelad statistik, 32 Humanitärt bistånd, 41 Hållbar tillväxt, 24 Livslångt lärande, 114 Hållbart företagande, 39 Hälsa och rättigheter, 42 Läkemedel i miljön, 90 Makrofinansiellt stöd, 59 Innovation och teknik, 97 Inre marknaden, 91 Medicinsk teknik, 90 Interinstitutionella avtalet, 29 Mål av svenskt intresse, 121 Mänskliga rättigheter, 34 Nationella reformprogram, 24 Stabilitets- och tillväxtpakten, Straffrättsligt samarbete, 77 Offentlig upphandling, 92 Strategiska agendan, 18 Terrorism, 37, 75 Torsk i , 106 Romsk inkludering, 89 Rättsstatens principer, 19 Utrikes- och säkerhetspolitiken, Seriösa företagare, 74 Sexuell läggning, 89 Smart TEN-T, 99 Små företag, 65 Små och medelstora företag, 62 Sociala trygghetssystemen, 88 Våldsbejakande extremism, 75 Vägars säkerhet, 101 Öppenhet och insyn, 119 Östliga partnerskapet, 42 Överträdelseärenden, 118, 134 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Verksamheten i Europeiska unionen