prop · H703115 · 2020-03-12 00:00:00 — Stats- och regeringscheferna träffades i under en informell middag efter Europaparlamentsvalen för att inleda förberedelserna av tillsättningarna av tjänster på ledande positioner i EU:s institutioner. diskuterade nomineringen av en ny kommissionsordförande, en hög representant för utrikes- och säkerhetspolitiska frågor tillika vice ordförande i kommissionen, en chef för samt Europarlamentets val av talman. Europeiska rådets möte den 20– ägnade en del av sitt möte åt förberedelser inför nästa lagstiftningsperiod och antog en strategisk agenda för EU 2019–2024. uppmanade rådet och kommissionen att påskynda sitt arbete för att säkerställa omställningen till ett klimatneutralt EU. majoritet av stats- och regeringscheferna ansåg att klimatneutralitet måste följde upp arbetet för att motverka Skr. 2019/20:115 desinformation och hybridhot och enades om att stärka samarbetet internt och med relevanta internationella aktörer. Stats- och regeringscheferna diskuterade även EU:s yttre förbindelser och tog återigen upp agerande i och nedskjutningen av passagerarflyg MH17 över . beslutade också att förlänga sanktionerna mot . fördömde vidare olagliga borrningsverksamhet i . Europeiska rådets möte – ägnades uteslutande åt högnivåtillsättningar. valde från till Europeiska rådets ordförande. Han utnämndes till eurotoppmötets ordförande. föreslog vidare von der Leyen från som kandidat till kommissionens ordförande, från som kandidat till unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt från som kandidat till posten som Europeiska ordförande. Europeiska rådets möte den 17– diskuterade genomförandet av EU:s prioriteringar enligt den strategiska agendan med kommissionens tillträdande ordförande von der Leyen och beslutade att utnämna till Europeiska ordförande. Stats- och regeringscheferna diskuterade den fleråriga budgetramen, klimatförändringar och . fördömde ensidiga militära åtgärd i nordöstra och, återigen, landets olagliga borrningsverksamhet i exklusiva ekonomiska zon. träffades också i artikel 50-format och ställde sig bakom avtalet för utträde ur EU som förhandlats fram av EU:s och förhandlare. Europeiska rådets möte den 12– antog ett långsiktigt klimatmål om klimatneutralitet till 2050 och tog återigen upp EU:s fleråriga budgetram. diskuterade förslaget till en framtidskonferens för EU, antog slutsatser om problematiken kring () tvistlösningsmekanism och diskuterade och överenskommelse om maritim jurisdiktion i , vilken inkräktar på grekiska öars rätt till sin ekonomiska zon. beslutade också att förlänga sanktionerna mot . träffades vidare i artikel 50-format för att diskutera den framtida förbindelsen med och i ett inkluderande eurotoppmöte för att diskutera fördjupning av den ekonomiska och monetära unionen. EU:s framtid och den strategiska De senaste årens framtidsdiskussion kulminerade vid den 20–då stats- och regeringscheferna antog en strategisk agenda som innehåller politiska prioriteringar för EU-samarbetet –2024. Dessa prioriteringar ryms inom fyra övergripande rubriker: skydda medborgarna och friheterna, utveckla en stark och kraftfull ekonomisk bas, bygga ett klimatneutralt, grönt, rättvist och socialt , främja intressen och värden i ett globalt sammanhang. De svenska prioriteringarna för EU-samarbetet omfattar fem övergripande områden: ett demokratiskt, väl fungerande och handlingskraftigt EU, stärkt konkurrenskraft och hållbar tillväxt för att säkra jobb i hela EU, EU ska vara ledande i klimatomställningen, en hållbar och gemensam migrationspolitik samt ett säkert EU i en säker värld. De svenska prioriteringarna tas väl om hand i den strategiska agendan, dvs. den strategiska agendan lyfter bl.a. fram vikten av att värna rättsstaten, demokratin och jämställdheten, utveckla den inre marknaden, fortsätta den gröna omställningen samt utveckla EU:s säkerhetspolitiska samarbete. Samråd med ägde rum . Informationstillfälle med utrikesutskottet ägde rum . DEL 2 RÅDET FÖR ALLMÄNNA FRÅGOR 4 Delaktighet i EU-arbetet Arbetet med att öka delaktigheten, kunskapen och engagemanget kring EU-relaterade frågor i har fortsatt . Detta har bl.a. gjorts genom förnyade uppdrag till Universitets- och högskolerådet, Sieps, Linnéuniversitet via och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor (MUCF) i syfte att höja kunskapsnivån om EU för viktiga grupper. Dessa grupper omfattar lärare, journalister, förtroendevalda och tjänstemän på och regional nivå, offentligt anställda och ungdomar. Inför valet till fick MUCF i uppdrag av regeringen att genomföra Skolval. Regeringen har också arbetet med att förbättra informationen om sitt EU-relaterade arbete på . Under rubriken ”i EU” samlas information om frågor som hanteras på EU-nivå och om regeringens arbete i rådet och , exempelvis när det gäller det brittiska utträdet ur EU. Där finns också riktad information till medborgare, företag och myndigheter. I syfte att stärka samrådsformerna i det svenska EU-arbetet och höja kvaliteten i regeringens beslutsunderlag arrangerade regeringen åtta EU- sakråd, bl.a. om kommissionens meddelande om en långsiktig klimatstrategi och om för . bjöd EU-ministern in samtliga aktörer som ingått EU-handslag med regeringen till ett EU-forum. Syftet var att följa upp åtagandena för att stärka delaktigheten och diskutera hur fler kan engageras. överlämnade Statskontoret en fördjupad analys av myndigheternas arbete med information och samråd till regeringen. I analysen föreslog Statskontoret en utveckling av arbetsmetoder som kommer att ligga till grund för att stärka myndigheternas delaktighetsarbete i EU-relaterade frågor. 5 Rättsstatens principer inom EU Syftet med rättsstatsarbetet inom EU är att främja och upprätthålla medlemsstaternas respekt för rättsstatens principer och unionens grundläggande värden. Mot bakgrund av situationen i framför allt och har rättsstatsfrågorna fått ökad uppmärksamhet inom EU. Kommissionen aktiverade det s.k. artikel 7-förfarandet mot med motiveringen att det rådde en tydlig risk för brott mot rättsstatens principer efter de reformer av rättsväsendet som inletts. har kommissionen uppdaterat rådet om utvecklingen på rättsstatsområdet i . 2019/20:115 tog initiativet att initiera ett artikel 7-förfarande mot . I sitt motiverade yttrande anger att det finns en klar risk för att landet åsidosätter EU:s grundläggande värderingar, i synnerhet när det gäller rättsväsendets oberoende, korruption, flyktingars rättigheter, föreningsfrihet, akademisk frihet och yttrandefrihet. har rådet hållit två utfrågningar av – och – inom ramen för artikel 7- förfarandet. Parallellt med artikel 7-förfarandena har kommissionen initierat flera överträdelseförfaranden mot och om unionens gemensamma värden och rättsstatsprincipen. Regeringen har intervenerat på kommissionens sida i ett av dessa mål (om nationell reglering som begränsar utländska kapitalöverföringar till ungerska civilsamhällesorganisationer). Regeringen har även yttrat sig i flera mål om begäran om förhandsavgörande som nationella domstolar ställt till EU- domstolen, när det gäller respekten för rättsstatsprincipen vid införandet av nationella reformer Kommissionen presenterade ett meddelande om att ytterligare stärka rättsstatens principer inom EU (faktapromemoria 2018/19:FPM46). Meddelandet syftade till att initiera en debatt om vilka ytterligare ansträngningar som kunde göras för att ta itu med växande problem med respekten för rättsstaten på nationell nivå. Kommissionen antog ett uppföljande meddelande ”Att stärka rättsstatsprincipen – En åtgärdsplan” (faktapromemoria 2018/19:FPM57). I meddelandet presenteras en rad konkreta initiativ grupperade kring tre pelare: främja en rättsstatskultur, förebygga problem som rör rättsstatsprincipen samt effektivt reagera när rättsstatsprinciper överträds. Rådet för allmänna frågor höll en öppen riktlinjedebatt om hur respekten för rättsstatens principer kan stärkas inom EU. Vid rådet för allmänna frågor antogs ordförandeskapsslutsatser om utvärderingen av rådets årliga rättsstatsdialog. Regeringen ställer sig positiv till kommissionens åtgärdsplan. Det är viktigt att använda sig av redan existerande verktyg, men det är lika centralt att utvärdera och förbättra dem för att öka effektiviteten. Regeringen stödjer nya initiativ som kan tillföra ett reellt mervärde och välkomnar initiativ om fördjupad granskning av samtliga medlemsstater som en förebyggande åtgärd. 6 EU:s fleråriga budgetram2021–2027 Kommissionen presenterade sitt förslag till en ny flerårig budgetram för åren 2021–2027 (MFF) (se faktapromemoria 2017/18:FPM99). Den totala volymen på förslaget uppgick till (exklusive instrument utanför ramen) av EU27:s samlade BNI. Kommissionen föreslog vissa neddragningar av jordbruks- och sammanhållningspolitiken jämfört med budgetramen –2020. Områden som föreslogs få kraftigt utökade medel var prioriteringar som migration, säkerhet, forskning och innovation samt utbytesprogrammet Skr. 2019/20:115 Erasmus+. Förhandlingarna har fortsatt . Det rumänska ordförandeskapet förde tematiska diskussioner om budgetramens delområden och presenterade ett reviderat förhandlingsdokument, men fortfarande utan siffror angivna. Inför presenterade det finska ordförandeskapet ett fullt siffersatt förhandlingsunderlag. Förslaget innebär en sammantagen utgiftsvolym om av EU-27:s BNI (exklusive instrument utanför ramen), vissa ökningar av jordbruksstödet i jämförelse med kommissionens förslag, samt vissa neddragningar av sammanhållningspolitiken och övriga områden som forskning, migration, utrikespolitik m.m. i förhållande till kommissionens förslag. Förhandlingsboxen innehåller vidare tydliga skrivningar om kommissionens förslag om en förordning för att skydda budgeten i händelse av brister i rättsstatens principer. Ett nytt eget medel i form av en avgiftskomponent baserad på icke återvunna plastförpackningar föreslås införas, liksom att en andel av intäkterna från systemet för handel med utsläppsrätter (ETS) ska utgöra ett nytt eget medel. Korrektionerna är inte siffersatta. Ambitionen är att nå en överenskommelse . Samråd med ägde rum , februari, mars, april, maj, juni, juli, september, oktober, . Därutöver anordnades två informationstillfällen om förhandlingarna för ledamöter i med möjlighet för ledamöter från finansutskottet att delta. Tre överläggningar med finansutskottet ägde rum , . Regeringen har agerat i enlighet med de med avstämda svenska målsättningarna inför förhandlingarna om nästa fleråriga budgetram: •När bidrag försvinner behöver budgeten minska med lika mycket. Regeringen vill därför sätta ett utgiftstak som inte överstiger av EU:s BNI. •Den svenska avgiften ska även hållas nere. Regeringen ska söka säkerställa att totala avgift, räknat som andel av BNI, motsvarar dagens. Det vill regeringen främst göra genom att minska storleken på budgeten. •Regeringen vill se en modern budget med omprioriteringar till fördel för gemensamma åtgärder som säkerhet, migration, konkurrenskraft, forskning, miljö och klimatomställning. Detta ska ske genom minskade anslag för jordbruksstöd och strukturfonder. •Det ska även kosta att inte ta ansvar. Länder som inte tar sitt ansvar i migrationspolitiken eller inte respekterar gemensamma värden ska inte kunna få tillgång till stöd från EU på samma sätt som . •Regeringen vill se en mer effektiv kontroll av hur EU-medel används. Med en minskad budget blir det ännu viktigare att pengarna används på rätt sätt. •Dagens system för egna medel fungerar väl. 7 utträde ur EU Den fortsatta processen som rör det brittiska utträdet ur EU (brexit) präglades av svårigheterna att få parlamentets godkännande på den brittiska sidan. Som föreskrivs i artikel 50 i deltar inte i eller rådet när dessa hanterar frågor om brexit. Efter att parterna nådde en överenskommelse om ett utträdesavtal och en politisk förklaring om den framtida förbindelsen inleddes ratifikationsprocessen på bägge sidor. fattade rådet beslut om undertecknande av utträdesavtalet. godkände man en verbalnot om utträdesavtalet till tredjeländer och internationella organisationer samt utkast till beslut om ingående av avtalet. röstade det brittiska parlamentets underhus nej till avtalet. I syfte att underlätta godkännandeprocessen i kom parterna överens om ett tolkningsinstrument för utträdesavtalet samt ett gemensamt uttalande som kompletterade den politiska förklaringen. Uppgörelsen, kallad Strasbourg-överenskommelsen, avhandlade protokollet om /. Det brittiska parlamentet förkastade emellertid utträdesavtalet en andra gång vid en omröstning varefter den brittiska regeringen begärde förlängning av utträdesfristen till . Vid ett extra toppmöte beslutades att förlänga utträdesfristen till och med , under förutsättning att utträdesavtalet godkändes av det brittiska parlamentet innan det ursprungliga utträdesdatumet . Om utträdesavtalet inte godkändes skulle utträdet istället ske . Vid samma möte godkände (artikel 50) Strasbourg-överenskommelsen. röstade det brittiska parlamentet för tredje gången nej till utträdesavtalet. En ytterligare begäran om förlängning av utträdesfristen översändes av den brittiska regeringen . (artikel 50) beslutade vid sitt extra toppmöte en flexibel förlängning till och med . Om utträdesavtalet ratificerades av båda parterna före detta datum skulle utträdet ske i påföljande månad. Om inte genomförde valet till skulle utträdet ske . Som en följd av svårigheterna att få stöd i parlamentet för sin brexitlinje meddelade den brittiska premiärministern sin avgång. ersattes hon av som antog en ny ståndpunkt som innebar att den s.k. irländska reservlösningen enligt protokollet om /borde utgå. Efter förhandlingar nådde EU:s och förhandlare en ny överenskommelse om detta protokoll samt om en reviderad version av den politiska förklaringen. ställde sig (artikel 50) bakom denna uppgörelse. fattade rådet ett beslut om ändring av beslut om undertecknande av utträdesavtalet och godkände utkastet till rådets beslut om ingående av utträdesavtalet, som vidarebefordrades till för godkännande. lämnade in en ansökan om förlängning av utträdesfristen till och med . eller EU slutfört nödvändiga interna förfaranden beslutade Skr. 2019/20:115 (artikel 50) att medge en ytterligare förlängning enligt den brittiska begäran, längst till och med . I och med förlängningen till och med sattes godkännandeprocesserna på ömse sidor på paus och höll nyval . Det konservativa Tory-partiet gick segrande ur detta och fick 365 av 650 platser i underhuset och därmed ett starkt mandat att realisera vallöftet att få brexit avklarat. lades det utträdesavtal som EU och kommit överens om fram för godkännande i det nytillträdda brittiska parlamentet. följde (artikel 50) upp valet i och antog slutsatser som angav för arbetet med att ta fram den framtida relationen. Med hänsyn till den osäkerhet om godkännandeprocessen som funnits har EU och medlemsstaterna vidtagit åtgärder för att tillfälligt möta allvarliga konsekvenser av ett avtalslöst utträde. Inom EU har ett stort antal rättsakter antagits om exempelvis fortsatta flygförbindelser med , hanteringen av EU-budgeten samt tillgången till vissa finansiella tjänster. I har författningsändringar antagits, bl.a. om de svenska och brittiska medborgare som särskilt berörs. För en redogörelse för enskilda beredskapsåtgärder hänvisas till relevant sakområde i skrivelsen. Genom ett godkännande av utträdesavtalet blir dock de nationella författningsändringar som antagits för att hantera ett avtalslöst scenario obsoleta. Kommissionen har behandlat förberedelserna i tre meddelanden: , och (se faktapromemorior 2018/19:FPM54 och 2019/20:FPM5). förväntas lämna EU . Regeringen har under EU:s förhandlingar med verkat för att utträdet ska ske under ordnade former. I bilaga 4 till skrivelsen finns en redogörelse för utträdesavtalet som det är utformat per . 8 Den europeiska gröna given presenterade kommissionen meddelandet om den europeiska gröna given, KOM(2019) 640. Syftet med den gröna given är att ställa om EU:s politik till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi med nettonollutsläpp och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Den ska också skydda, bevara och förbättra EU:s naturkapital och skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande från miljörelaterade risker och effekter. Meddelandet är en första färdplan för de centrala politiska strategier och åtgärder som krävs för att den europeiska given ska bli verklighet. En rad lagstiftningsförslag och strategier kommer att följa . Strategin för hållbar tillväxt och sysselsättning – 2020 2020-strategin är EU:s gemensamma strategi för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt, hög sysselsättning och social sammanhållning i unionen. Strategin följs upp bl.a. inom ramen för den europeiska terminen. Europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning Den nionde europeiska terminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till prioriteringar för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU för . publicerade kommissionen landsrapporter med fördjupade analyser över medlemsstaternas ekonomier. Landsrapporterna är en del i uppföljningen inom ramen för den europeiska terminen och är en analytisk grund för de landsspecifika rekommendationerna. överlämnade sina nationella reformrespektive konvergensprogram till kommissionen. Efter att medlemsstaterna bidragit med sina nationella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram analyserade kommissionen dessa med hänsyn till medlemsstaternas relativa utgångslägen och nationella förutsättningar. Kommissionen presenterade resultatet av sin analys i form av ett meddelande och förslag till landsspecifika rekommendationer till medlemsstaterna. Rekommendationerna identifierar de huvudsakliga utmaningar som kommissionen anser att medlemsstaterna borde prioritera de kommande 12–18 månaderna för att leva upp till målsättningarna i 2020- strategin, stabilitets- och tillväxtpakten samt det makroekonomiska obalansförfarandet. behandlades kommissionens förslag till landsspecifika rekommendationer i rådsstrukturen. Vid den 20–ställde sig stats- och regeringscheferna bakom de horisontella aspekterna av de landsspecifika rekommendationerna. De landsspecifika rekommendationerna godkändes och antogs sedan formellt av rådet . Samråd med ägde rum ett flertal gånger mellan och februari samt , . Även samråd med arbetsmarknadens parter, det civila samhällets organisationer samt den lokala och regionala nivån ägde rum vid ett flertal tillfällen . Inom den europeiska terminen ska medlemsstaterna utarbeta nationella reformprogram där de redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. nationella reformprogram 2019 innan det överlämnades till Skr. 2019/20:115 kommissionen. Inom ramen för den europeiska terminen antog rådet tre landsspecifika rekommendationer till med följande lydelse: Härigenom rekommenderas att 2019 och 2020 vidta följande åtgärder: •Ta itu med risker kopplade till hushållens höga skuldsättning genom att stegvis begränsa avdragsrätten för ränteutgifter för bolån eller genom att höja fastighetsskatten. Stimulera investeringar i bostadsbyggandet där bristen är som störst, främst genom att ta bort strukturella hinder för byggandet. Effektivisera bostadsmarknaden, bl.a. genom en mer flexibel hyressättning och en översyn av kapitalvinstbeskattningen. •Inrikta den investeringsrelaterade ekonomiska politiken på utbildning och färdighetsutveckling och fortsätta att investera i hållbara transporter för att upprusta de olika trafikslagen, i synnerhet järnvägen, samt i forskning och innovation, med beaktande av regionala skillnader. •Säkerställa en effektiv tillsyn och tillämpning av regelverket mot penningtvätt. presenterade kommissionen det årliga utvidgningspaketet med bedömningar och rekommendationer om samtliga utvidgningsländers EU- närmanden . Utvidgningspaketet bestod av ett övergripande meddelande och landrapporter för kandidatländerna , , , , och de potentiella kandidatländerna Kosovo samt Bosnien och . Samarbets- och verifikationsmekanismen (CVM) upprättades vid och respektive EU-anslutning. Kommissionens rapport för lyfte fram framsteg och rekommenderade ett avslut av mekanismen för landet. Kommissionen var i rapporten för kritisk till utvecklingen i landet, särskilt genomförandet av kontroversiella rättsreformer och åtgärder som ansågs negativt påverka rättssystemets oberoende. 2019/20:115 10.3 Kommissionen rekommenderade i sin landrapport för öppning av medlemskapsförhandlingar med landet. beslutade rådet att återkomma till frågan om utvidgningen innan EU- toppmötet om västra i . Kommissionen framhöll i sin rapport framsteg när det gäller rättsreformer. fortgick granskningen av domare och åklagare. gjorde vissa insatser för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet, men betydande utmaningar återstod. konstaterade kommissionen i sitt utlåtande att landet inte uppfyllde kriterierna för att bli kandidatland. Kommissionen framhöll 14 prioriteringar som behövde beaktas innan kandidatlandsstatus kunde bli aktuellt. Prioriteringarna rör bl.a. områdena demokrati, rättsstat, mänskliga rättigheter och offentlig förvaltning. antog rådet slutsatser om kommissionens utlåtande. Enligt kommissionens landrapport för Kosovo hade vissa framsteg gjorts såväl i genomförandet av stabiliserings- och associeringsavtalet som i de prioriterade områdena inom den europeiska reformagendan, även om reformtakten var långsam. Den EU-faciliterade normaliseringsdialogen med som avstannade återupptogs inte av parterna . Kommissionen rekommenderade i sin landrapport för Nordmakedonien öppning av medlemskapsförhandlingar med landet. beslutade rådet att återkomma till frågan om utvidgningen före om västra i . Kommissionen framhöll i sin rapport att Nordmakedonien hade gjort reformframsteg inom rättsväsendet, underrättelse- och säkerhetstjänsterna och statlig förvaltning samt har förbättrat relationerna till grannländerna, i synnerhet relationen till i och med genomförandet av landets namnbyte. Inga nya kapitel öppnades i medlemskapsförhandlingar . Sammanlagt har 32 kapitel av 35 öppnats för förhandlingar, varav tre är preliminärt stängda. För att öka förhandlingstakten behövde , enligt kommissionens landrapport, uppvisa mer konkreta resultat, särskilt när det gällde kampen mot organiserad brottslighet och Skr. 2019/20:115 korruption. öppnades ett kapitel i medlemskapsförhandlingar. Sammanlagt har 18 av 35 kapitel öppnats för förhandling, varav två är preliminärt stängda. För att öka förhandlingstakten behövde , enligt kommissionens landrapport, uppvisa bättre resultat på rättsstatsområdet, inklusive fri media och anti-korruption. Den EU- faciliterade normaliseringsdialogen med Kosovo som avstannade återupptogs inte av parterna . genomfördes lokalval och efter beslut av Högsta valrådet genomfördes omval av borgmästare i . Beslutet kritiserades av den höga representanten och kommissionären för europeiska grannskapet och utvidgningsförhandlingar. I kommissionens landrapport framgick att samma förutsättningar rådde som 2018. Rådet för allmänna frågor konstaterade att fortsätter röra sig bort från EU och att öppnande av nya förhandlingskapitel inte övervägdes. inledde en militär offensiv i nordöstra . Utvecklingen diskuterades av rådet för utrikes frågor och av den 17–. Rådet fördömde den militära offensiven och konstaterade att agerandet fått omfattande humanitära konsekvenser i området. EU åtog sig också att fortsätta sitt humanitära engagemang för att stävja den humanitära krisen. Medlemsstaterna skulle anta starka nationella ställningstaganden när det gäller vapenexport till . Med anledning av provborrningsverksamhet inom ekonomiska zon och kontinentalsockel antog rådet för utrikes frågor beslut om restriktiva åtgärder .