prop · H80363 · 2020-12-15 00:00:00 — De åtgärder som har vidtagits mot oriktiga identiteter och identitetshandlingar (se avsnitt 6.2) är också av betydelse för att förhindra registrering och användande av företag i brottssyfte. Genom en rutin som infördes underrättas automatiskt av om falska identiteter. Åtgärder för att förebygga upprepad utsatthet Den som redan har drabbats av brott löper högre risk att drabbas på nytt jämfört med den som aldrig varit utsatt för brott. Åtgärder för att minska risken för upprepad utsatthet är därför angeläget ur ett brottsförebyggande perspektiv. Upprepad utsatthet är särskilt vanligt när det gäller hot och våldsbrott, inte minst i nära relationer och hedersrelaterad brottslighet. Även för andra brottstyper, exempelvis inbrott och bilrelaterade brott, är risken för utsatthet förhöjd efter att ett brott har skett. Regeringen har på flera sätt verkat för att förbättra möjligheterna för våldsutsatta att få stöd och skydd mot upprepad brottslighet. redovisade , , och ett regeringsuppdrag om en gemensam handlingsplan för ökad upptäckt av våld i nära relationer. Utifrån handlingsplanen fick de fyra myndigheterna samt i uppdrag att verka för ökad upptäckt av våld i nära relationer, hedersrelaterat våld och förtryck samt sexuellt våld. Myndigheterna ska samverka bland annat i frågor om rutiner och metoder för upptäckt av våldsutsatthet, information om skydd och stöd samt hänvisning av våldsutsatta till socialtjänst, hälso- och sjukvård och rättsväsende. Uppdraget ska redovisas . Även privata aktörer har tagit initiativ för att bidra till ökad upptäckt av våld i nära relationer. har exempelvis branschorganisationen informerat sina medlemmar om hur de kan arbeta för att förebygga våld i hemmet genom att öka sin kunskap på området, anmäla misstänkt våld och erbjuda stödboende till våldsutsatta. Lagen (1988:688) om kontaktförbud är avsedd att ha en brottsförebyggande funktion genom att skydda personer från upprepad utsatthet för hot, våld eller trakasserier. ändrades lagen så att kontaktförbud i fler fall ska kunna övervakas elektroniskt (prop. 2017/18:81). överlämnades betänkandet Ett särskilt hedersbrott (SOU 2020:57). I betänkandet föreslås bland annat ändringar i straffskalan för överträdelse av kontaktförbud och utökade 2020/21:63 möjligheter att kunna villkora kontaktförbud med elektronisk övervakning. publicerade en vägledning för om barn i internationell människohandel och exploatering för att stärka skyddet och stödet till brottsoffer och minska risken för upprepad utsatthet. beslutade regeringen om ett uppdrag till för att stärka arbetet mot prostitution och människohandel, med särskilt fokus på skydd och stöd till barn och unga. Uppdraget pågår till . Inom har åtgärder vidtagits för att förebygga upprepad utsatthet för bland annat bostadsinbrott. Exempelvis genomfördes i polisområde en insats och med hjälp av polisens volontärer. Volontärernas uppdrag var att göra hembesök i områden där det skett inbrott för att informera, fånga upp eventuella vittnen och ge råd om inbrottsskydd. Inför uppdraget fick volontärerna genomgå en särskilt sammansatt utbildning om uppdraget och brottsförebyggande metoder. påbörjades en ny insats med samma upplägg, som genomfördes –2020. 7Regeringens samlade bedömning och det fortsatta arbetet 7.1Satsningar för ett tryggare Regeringen avser att fortsätta att utveckla det brottsbekämpande och brottsförebyggande arbetet med full kraft. Inte minst utvecklingen av kriminella gäng- och nätverksmiljöer är oroväckande. Regeringen presenterade därför det största paketet mot gängkriminalitet någonsin i , det så kallade 34-punktsprogrammet som omfattar åtgärder på såväl kort som lång sikt. De 34 åtgärderna spänner över fyra områden: verktyg i brottsbekämpning, påföljder, bryta tystnadskulturen och förebyggande av brott. Vidare har regeringen i budgetpropositionen föreslagit en rad åtgärder av betydelse för målsättningarna i det brottsförebyggande programmet. Det handlar om såväl konkret stöd till lokal nivå som ökad kunskap inom aktuella områden. Som exempel kan nämnas tillskott för utökad platskapacitet i Kriminalvården, fortsatt prioritering av arbetet mot våldsbejakande extremism, förstärkta insatser för avhoppare, stöd till kommunerna för familjehemsplaceringar, långsiktiga satsningar mot våld i nära relationer och insatser mot hedersförtryck. Regeringen avser även att ge en särskild utredare i uppdrag att ta fram en nationell strategi mot våld mot barn, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. Budgetpropositionen innehåller även ett åtgärdspaket mot missbruk inom välfärdssystemen samt en förstärkning av statsbidrag i arbetet mot segregation som skapar bättre förutsättningar för bland annat sociala insatser i socioekonomiskt utsatta områden. vidare att ge Brå i uppdrag att ta fram ett stöd för hur parallella samhällsstrukturer, inklusive nätverk och klanstrukturer, kan identifieras Skr. 2020/21:63 på lokal nivå och vilka motåtgärder som kan vidtas mot sådana strukturer. Regeringen avser också att ge i uppdrag att utifrån internationella förebilder vad gäller BID-samverkan se över eventuella hinder, till exempel i lagstiftning, mot fastighetsägares möjligheter att påverka ett områdes trygghet och säkerhet. Sammantaget bedömer regeringen att dessa satsningar ytterligare bidrar till att uppfylla målen i det brottsförebyggande programmet. Regeringens samlade bedömning när det gäller målsättningarna för arbetsprocessen är att de åtgärder som har genomförts har stärkt den generella kunskapsbasen liksom kunskapsnivån hos berörda aktörer när det gäller brottsförebyggande arbete, bidragit till utvecklingen av mer kunskapsbaserade arbetsprocesser samt förbättrat förutsättningarna för samverkan på olika nivåer. Medvetenheten om vikten av brottsförebyggande arbete bedöms ha ökat i samhället och flera myndigheter även utanför rättsväsendet har utvecklat sitt brottsförebyggande arbete. Det kunskapsbaserade brottsförebyggande arbetet och samverkan behöver emellertid fortsatt utvecklas på olika nivåer i och delar av samhället. Brå konstaterar i sin uppföljning av det brottsförebyggande arbetets utveckling att flera myndigheter och andra aktörer på nationell nivå har arbetat vidare med det brottsförebyggande uppdraget och gör bedömningen att det sker en kontinuerlig positiv utveckling på området, även om det fortsatt finns utvecklingsbehov. Regeringen kan också konstatera utifrån de redovisningar som har lämnats av ett antal statliga myndigheter att det brottsförebyggande programmet har utgjort en tydlig styrsignal för utvecklingen av mer strukturerade arbetsprocesser i flera myndigheter samt nya och fördjupade samverkansstrukturer. Därutöver har regeringen bland annat beslutat om en rad särskilda uppdrag till olika myndigheter med uttryckligt syfte att stärka det kunskapsbaserade arbetet och samverkan inom det brottsförebyggande området. Regeringen bedömer att flera viktiga aktörer därmed har stärkt både den egna förmågan att arbeta brottsförebyggande och förmågan att samverka och dra nytta av varandras kompetens och verksamhet. Redovisningen i skrivelsen omfattar flera exempel på att det fått tydligt positiva effekter att myndigheter i högre grad samordnat sina respektive åtgärder mot en gemensam problembild. Som exempel kan nämnas de myndighetsgemensamma satsningarna avseende internationella stöldligor, arbetsplatskontroller och målvaktsbolag. har det framkommit att flera myndigheter som berörs av det brottsförebyggande arbetet anser att de saknar ett tydligt uppdrag på området. Brå framhåller i den senaste årsrapporten om det brottsförebyggande arbetets utveckling att en tydligare styrning av dessa myndigheter utifrån en gemensam ansats kan bidra till ett effektivare brottsförebyggande arbete. Ett exempel på hur regeringen arbetar med att förtydliga styrningen av myndigheternas brottsförebyggande och brottsbekämpande arbete är den instruktionsändring som genomfördes i för de tolv myndigheter som deltar i det myndighetsgemensamma arbetet mot grov och organiserad brottslighet. Regeringen kommer att överväga ytterligare åtgärder för en tydligare styrning av det brottsförebyggande arbetet i de myndigheter som saknar ett uttalat brottsförebyggande uppdrag enligt författning, regleringsbrev eller andra styrdokument. I Brås årsrapport om det brottsförebyggande arbetets utveckling betonas vikten av uthållighet i utvecklingen av Brå anser att detta är avgörande för att skapa gynnsamma förutsättningar för ett långsiktigt brottsförebyggande arbete i lokalsamhället. Brås undersökningar visar att många av kommunpoliserna sannolikt har ett för stort ansvarsområde vad gäller antalet kommuner och att det brottsförebyggande arbetet även riskerar att få stå tillbaka för en mer händelsestyrd verksamhet. att inrättande av regionala samordnare och det pågående arbetet med att ta fram en nationell strategi för det brottsförebyggande arbetet stärker förutsättningarna för uthållighet i vidareutvecklingen av arbetet. Regeringen har därutöver infört nya återrapporteringskrav för avseende utvecklingen av de lokala brottsförebyggande resurserna och avser att fortsatt följa De nationella och regionala stödstrukturer som har inrättats för det brottsförebyggande arbetet har utvecklats på ett positivt sätt under Detta bedöms bidra till ett mer kunskapsbaserat arbetssätt och en utvecklad samverkan på samtliga nivåer – lokalt, regionalt och Vissa utvecklingsbehov har dock identifierats. som har utvärderat satsningarna på Brå, konstaterar att Brå har utvecklat hur de stödjer och samordnar det brottsförebyggande arbetet och i stort nått regeringens intentioner på detta område. Brå har förstärkt sitt befintliga stöd till lokala brottsförebyggande aktörer och utvidgat sitt stöd på regional nivå. Statskontoret lyfter dock fram att den nätverksstruktur för nationella brottsförebyggande aktörer som Brå har i uppdrag att inrätta inte är helt utvecklad . Vidare anser regeringen att det finns behov av att stärka det förebyggande arbetet mot ekonomisk brottslighet. noterar att centrala myndigheter på området har inlett ett ambitiöst arbete med att bygga upp och vidareutveckla ett kunskapsbaserat brottsförebyggande arbete och att nya viktiga samverkansstrukturer har Regeringen noterar också att centrala myndigheter i sammanhanget, som och , framhåller i sina särskilda återrapporter av brottsförebyggande insatser att de saknar ett tydligt ekobrottsperspektiv i det brottsförebyggande programmet och att de därmed riskerar att hamna utanför den nationella stöd- och Regeringens fortsatta arbete handlar både om att se över om vissa myndigheter behöver ett tydligare förebyggande uppdrag och om att följa upp att de aktörer som kan verka för att förebygga ekonomisk brottslighet tydligt inkluderas i den nationella stöd- och Detta är av betydelse både för att de berörda myndigheterna ska få tillgång till viktiga resurser i form av metodstöd, nätverk och kompetensutveckling och för att utveckla kunskapen om och tillämpningen av effektiva förebyggande åtgärder mot ekonomisk brottslighet i det lokala brottsförebyggande arbetet. Regeringen anser att det är av stor vikt att arbetet med att förebygga ekonomisk brottslighet ingår som en naturlig och självklar del i den fortsatta utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet. När det gäller uppföljningen av arbetet på regional nivå konstaterar att länsstyrelserna har initierat och genomfört flera satsningar på att utveckla nätverk, utbildningar och metodstöd som kan stärka det brottsförebyggande arbetet. har det framkommit att det finns behov av att utveckla ett mer praktiknära regionalt stöd i det lokala brottsförebyggande arbetet. Regeringen anser att en sådan inriktning av det regionala stödet kan rymmas inom det uppdrag som länsstyrelserna fått genom förordningen (2016:1258) om regional samordning inom det brottsförebyggande området. Regeringen noterar också att vissa initiativ till ett sådant mer praktiknära stöd har tillkommit i länsstyrelsernas arbete. Regeringen avser att följa upp inriktningen av länsstyrelsernas stöd till den lokala nivån inom ramen för det fortsatta arbetet med programmets genomförande och de årliga redovisningarna av arbetets utveckling. Länsstyrelserna kan också ha en betydelsefull roll i det arbete som pågår för att utveckla myndigheters och kommuners stöd till individer som vill lämna kriminella eller våldsbejakande extremistiska miljöer och grupperingar. Regionala och nationella aktörer behöver enligt Brå också satsa på spridning av utvärderad kunskap för att ytterligare bidra till att stärka det brottsförebyggande arbetet på lokal nivå. Lokala brottsförebyggande aktörer behöver också utveckla arbetet med att systematiskt följa upp det brottsförebyggande arbetet och har ett stort behov av kunskap och metodstöd avseende effektiva brottsförebyggande åtgärder i den svenska kontexten. En förutsättning för att bygga upp en solid kunskapsbas är att de lokala brottsförebyggande åtgärderna och verksamheterna som genomförs runtom i landet utvärderas systematiskt. Det är därför mycket positivt att det skett en markant ökning av intresset för utvärdering av brottsförebyggande arbete. Antalet inkomna ansökningar till Brå om ekonomiskt stöd till utvärderingar av brottsförebyggande insatser mer än tredubblades , med bibehållen kvalitet i ansökningarna. Det är emellertid angeläget att även andra nationella och regionala myndigheter, med uppdrag att bidra till kunskapsutveckling på det förebyggande området, ytterligare medverkar till utvärderingar av förebyggande insatser. Regeringen bedömer att uppbyggnaden av den nationella och regionala stöd- och samverkansstrukturen vid Brå och länsstyrelserna har skapat goda förutsättningar för en ökad och mer samordnad spridning av utvärderad kunskap och goda exempel till lokal nivå. Regeringen har också vidtagit en rad konkreta åtgärder för att sprida utvärderad kunskap om såväl socialt som situationellt brottsförebyggande arbete till berörda yrkesgrupper på lokal nivå, exempelvis i form av kunskapsstöd om effektiva insatser till barn och unga och våldsutövare samt vägledningar för trygghetsskapande och brottsförebyggande åtgärder i den fysiska miljön. Regeringen avser att på olika sätt fortsatt verka för att kunskap om effektiva brottsförebyggande metoder tas fram och omsätts i praktiken. För att stärka samhällets förutsättningar att långsiktigt möta samhällsutmaningarna med brottslighet och otrygghet finns behov av ökad forskning och tydligare tillämpning inom dessa områden. forskningssatsningar regeringen föreslår kommer att presenteras i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen som regeringen avser att överlämna till . Brås uppföljning av det brottsförebyggande arbetet på lokal nivå visar att arbetet sammantaget getts något högre prioritet . saknar fortfarande omkring en femtedel av kommunerna en uppbyggd samverkansorganisation, och det genomsnittliga antalet arbetsområden för de lokala brottsförebyggande samordnarna har ökat något mellan 2017 och Uppföljningen visar också på tydliga skillnader mellan olika kommungrupper vad gäller förutsättningarna att bedriva ett systematiskt Framför allt mindre kommuner och kommuner med dålig ekonomi har fortfarande stora svårigheter att genomföra den kunskapsbaserade samverkansprocessen med god kvalitet, och riskerar därmed en negativ utveckling när det gäller brott och otrygghet. Kommunernas medverkan är avgörande för ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete på lokal nivå. Genom ansvaret för socialtjänst, skola och skydd mot olyckor samt det kommunala planmonopolet förfogar kommunerna över centrala resurser både vad gäller sociala och situationella brottsförebyggande åtgärder. Under de kommande årens kraftiga utbyggnad av polisorganisationen är det särskilt viktigt att kommunerna kan möta den polisiära satsningen för att den ska kunna få fullt genomslag i det lokala brottsförebyggande arbetet. nu ser över kommunernas ansvar för brottsförebyggande arbete är därför Parallellt med detta behövs även en tydligare satsning på kommuner med stora utmaningar i det fortsatta brottsförebyggande Regeringens återrapporteringskrav avseende Brås arbete med att ge särskilt anpassat kunskapsstöd till mindre städer, tätorter och landsbygdskommuner är ett led i det arbetet. I den fortsatta utvecklingen av arbetet ingår också att särskilt uppmärksamma de speciella förutsättningar som råder i glesbygd med delvis andra brottsproblem än i andra delar av landet. Ett utvecklingsbehov som framkommit i såväl Brås årliga uppföljningar som i flera av de särskilda redovisningar av brottsförebyggande insatser som har lämnats av ett urval myndigheter handlar om förbättrade möjligheter till informationsdelning. En grundläggande förutsättning för ett framgångsrikt brottsförebyggande arbete är att relevanta myndigheter och aktörer får del av den information som krävs för att de ska kunna bidra ställer lagstiftningen upp viktiga begränsningar för informationsdelning mellan olika aktörer till skydd bland annat för den Det är emellertid angeläget att lagstiftningen är ändamålsenlig i förhållande till syftet med informationsdelningen och inte innebär omotiverade begränsningar vid brottsförebyggande samverkan. Regeringen har tagit initiativ till lagändringar, som trädde i kraft 2020, som möjliggör ett mer effektivt informationsutbyte mellan polis och socialtjänst vid samverkan mot terrorism. Det är emellertid också angeläget att de möjligheter till informationsutbyte som finns identifieras och utnyttjas fullt ut så att ett effektivt informationsutbyte inte hindras av bristande tillämpning av befintlig lagstiftning. Det är därför mycket positivt att många aktörer har tagit initiativ till att genom stärkt samverkan förbättra informationsutbytet inom ramen för gällande lagstiftning. framgår av redovisningen i de tidigare avsnitten har myndigheter inom Skr. 2020/21:63 olika områden exempelvis infört nya och mer effektiva rutiner för informationsöverföring, och en rad initiativ pågår inom olika samverkansstrukturer för att identifiera hur informationsutbytet kan Brås pågående uppdrag att genomföra en undersökning av förutsättningarna för informationsdelning i det brottsförebyggande arbetet och eventuella åtgärdsbehov kommer att vara ett viktigt underlag i regeringens fortsatta arbete. 7.3Målsättningarna för arbetets inriktning Regeringens samlade bedömning när det gäller målsättningarna för arbetets inriktning är att de åtgärder som har genomförts och initierats på olika sätt bidrar till att minska motivationen att begå brott, öka upptäcktsrisken samt försvåra åtkomsten till brottsobjekt och brottsverktyg av olika slag. Regeringens satsning på det brottsförebyggande arbetet är bred och långsiktig och det är angeläget att bibehålla uthållighet och kontinuitet i den övergripande inriktningen av arbetet. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder som syftar till att minska individers motivation, risk eller drivkraft att börja begå brott eller återfalla i brott. Det handlar både om generella förebyggande insatser, exempelvis i form av satsningar för att minska tillgången till alkohol och narkotika, och om riktade insatser till riskgrupper och individer. Flera av de åtgärder som pågår – såsom genomförandet av ett stärkt föräldraskapsstöd, utvecklingen av ett nationellt avhopparprogram, införandet av skärpta kontroll- och stödåtgärder gentemot villkorligt frigivna, utredningar som bland annat avser åtgärder mot narkotika och utvecklingen av behandlingsinsatser till våldsutövare – bedöms vara av stor betydelse för att nå de olika målsättningar i det brottsförebyggande programmet som sammantaget handlar om att minska motivationen att begå brott. Regeringen kommer fortsatt att prioritera genomförandet och uppföljningen av åtgärderna. I Brås uppföljning av det brottsförebyggande arbetet har framkommit att flera av de åtgärder som vidtas på lokal nivå för att motverka brottslighet bland unga saknar stöd i forskning och behöver bli mer effektiva. pågår flera myndighetsuppdrag som syftar till att utveckla insatserna till barn och unga som begår brott eller är på väg in i kriminalitet och behöver stöd att vända riktning. Uppdragen innefattar bland annat forskning om effektiva insatser till barn och unga som begått brott, sammanställning och spridning av kunskapsstöd om evidens- och erfarenhetsbaserade metoder till berörda yrkesgrupper samt en utredning av hur kan ges bättre möjligheter att ingripa i förebyggande syfte, så kallat mellantvång. Regeringen bedömer att dessa initiativ sammantaget bidrar till att stärka förutsättningarna för mer effektiva insatser till barn och unga i det fortsatta arbetet och vill understryka vikten av att det förebyggande arbetet baseras på evidens och erfarenhet. En rad viktiga åtgärder har vidtagits för att stärka samhällets kontrollfunktioner. Utvecklingen mot en tydlig polisiär närvaro i hela strategiska verksamhetsplan för perioden –2024 anges att det kommande tillskottet av nya poliser ska gå till det lokala arbetet och tillsättandet av områdespoliser. Detta är av stor vikt för ett välfungerande brottsförebyggande arbete i hela landet och regeringen följer utvecklingen Kamerabevakning och en ändamålsenlig användning av ordningsvakter kan komplettera förebyggande arbete genom att bidra till ökad upptäcktsrisk vid brott. de lagstiftnings- och utredningsåtgärder som vidtagits i dessa avseenden kommer att förstärka det förebyggande arbetet framöver. Regeringen samt en rad myndigheter och andra aktörer har vidare vidtagit omfattande åtgärder som bidrar till att undanröja förutsättningarna för organiserad och systemutnyttjande brottslighet av olika slag. handlar om en kombination av författningsarbete och administrativa åtgärder riktade mot riskutsatta branscher, centrala register såsom företagsregister och folkbokföringen samt olika transfererings- och Vissa konkreta resultat har redan noterats. de myndighetsgemensamma kontrollerna av arbetsplatser i riskutsatta branscher till att ett av tio kontrollerade företag tvingades att stänga hela eller delar av sin verksamhet och redovisar ökade volymer när det gäller att förhindra registrering av företag i brottssyfte. Av lägesbilder från berörda myndigheter framgår att den grova välfärdsbrottsligheten är omfattande. Det finns också tecken på att missbruk i förhållandevis stor och organiserad skala riktas mot nya Kraftfulla förebyggande åtgärder är därför särskilt angelägna, inte minst mot bakgrund av de omfattande ekonomiska stödåtgärder som införts för att hantera konsekvenserna för företag och Arbetet med att stärka samhällets kontrollfunktioner på området kommer således att vara fortsatt högt En viktig uppgift för regeringen i det fortsatta arbetet är att följa upp och ta hand om resultaten av de utredningar som initierats på området. Den utredare som tillsatts för att lämna förslag på brottsförebyggande åtgärder avseende de pandemirelaterade stödinsatserna ska redovisa sitt arbete till regeringen kontinuerligt. Därutöver pågår bland annat beredning av förslag för säkrare svenska identitetshandlingar samt förslag om en ny myndighet för att stärka kontrollen av statliga utbetalningar från Ytterligare utredningar som ska redovisas det kommande året med bäring på det förebyggande arbetet mot ekonomisk och organiserad brottslighet avser åtgärder i arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism, åtgärder i arbetet mot brottslighet i arbetslivet samt åtgärder för att minska oriktiga uppgifter i folkbokföringen. Regeringen bedömer att det finns en tydlig positiv utveckling i fråga om att myndigheter utanför rättsväsendet i högre grad bidrar till att stärka samhällets kontrollfunktioner, inte minst när det gäller arbetet mot organiserad och systemutnyttjande brottslighet. understryka vikten av att myndigheterna också fortsatt involverar och utvecklar samarbetet med näringslivet, som har unika möjligheter att