prop · H703105 · 2020-03-16 00:00:00 — Andra stycket innehåller ett undantag från behörighetsvillkoret om ålder i första stycket. Bestämmelsen motsvarar nuvarande 21 kap. 16 § andra stycket som innehåller ett undantag från motsvarande behörighetsvillkor inom särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. Tredje stycket innehåller en hänvisning till 29 kap. 8 § och motsvarar nuvarande 21 kap. 2 § fjärde stycket. Ändringarna är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Någon förändring i sak är inte avsedd. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 20 b § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att behörighet enligt 20 § första stycket eller 20 a § första stycket ska inträda tidigare än vad som anges där. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om behörighetsvillkor. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om regeringens möjlig- heter att meddela föreskrifter om behörighet till vuxenutbild- ning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild ut- bildning på gymnasial nivå. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Bestämmelserna motsvarar nuvaran- de 20 § tredje stycket och 21 kap. 16 § tredje och fjärde styckena. Någon förändring i sak är inte avsedd. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 20 c § Bestämmelserna i 20 § och 20 a § första och andra styckena gäller inte intagna i kriminalvårdsanstalt. Av 24 kap. 10 § framgår att Kriminalvården an- svarar för deras utbildning. Paragrafen, som är ny, innehåller en hänvisning till 24 kap. 10 §. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Motsvarande hänvisning finns i nu- varande 20 § fjärde stycket och 21 kap. 16 § femte stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 21 § En ansökan om att delta i utbildning på gymnasial nivå eller i särskild ut- bildning på gymnasial nivå ska ges in till den sökandes hemkommun. Om ansökan avser en utbildning som anordnas av en annan huvudman ska hem- kommunen skyndsamt sända ansökan vidare till den huvudmannen. Till ansökan ska fogas ett yttrande av vilket det framgår om hemkommunen åtar sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. Ett yttrande behövs inte om det är onödigt med hänsyn till en tidigare överenskommelse. Ett åtagande att svara för kostnaderna ska alltid lämnas om den sökande har rätt till utbildning enligt 19 d §. Ett åtagande att svara för kostnaderna ska också alltid lämnas om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildning hos den andra huvudmannen. Ett åtagande gäller även om den sökande därefter byter hemkommun. Paragrafen innehåller bestämmelser om ansökan. Första stycket ändras så att bestämmelsen även gäller för vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Att bestäm- melsen ska tillämpas även för denna typ av utbildning innebär en för- ändring i sak i jämförelse mot vad som gäller inom särskild utbild- ning för vuxna på gymnasial nivå. Genom ändringen blir hemkommuner i vissa fall skyldiga att åta sig att svara för kostnader för vuxen- utbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå i en annan kommun. Ett sådant åtagande ska enligt bestämmelsen alltid göras om den sökande med hänsyn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att få delta i utbildningen. Regeringen har tidigare uttalat att särskilda skäl på grund av personliga förhållanden t.ex. kan avse en situation där en sökande bor nära kommun- gränsen till en annan kommun och har närmare till den kommunens kom- munala vuxenutbildning, eller om en sökande har sitt arbete i en annan kommun och därmed har lättare att delta i den kommunens utbildning. Däremot har avsikten med bestämmelsen inte varit att ge en sökande ”rätt” att gå en specifik utbildning i en annan kommun endast av den anledningen att hemkommunen inte anordnar utbildningen (prop. 2009/10:165 s. 487). Ändringarna av paragrafen innebär att huvudmännen kommer att behöva ta hänsyn till denna typ av skäl även inom vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. I övriga delar motsvarar ändringarna vad som redan gäller inom särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, se 21 kap. 7 § första och andra styckena. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2 och 5.5. 22 § Den huvudman som anordnar utbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning på gymnasial nivå beslutar om den sökande ska tas emot till utbild- ningen. Hemkommunen ska ta emot en sökande om de villkor som anges i 20 eller 20 a § är uppfyllda eller om den sökande har rätt till utbildning enligt 19, 19 a eller 19 b §. En kommun ska ta emot en sökande från en annan kommun och en region ska ta emot en sökande, om 1.de villkor som anges i 20 eller 20 a § är uppfyllda eller om den sökande har rätt till utbildning enligt 19, 19 a eller 19 b §, och 2.hemkommunen har åtagit sig eller, efter överklagande enligt 28 kap. 12 §, ska åta sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. Av ett beslut om att en sökande ska tas emot till utbildning på gymnasial nivå ska det framgå på vilken eller vilka grunder den sökande tas emot. Paragrafen innehåller bestämmelser om mottagande av sökande till ut- bildning till vuxenutbildning på gymnasial nivå. Första stycket ändras så att bestämmelserna även gäller för vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. I andra och tredje styckena läggs det in en hänvisning till den nya be- stämmelsen i 20 a § som innehåller villkoren för behörighet till vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. 2019/20:105 innebär att bestämmelserna om mottagande blir tillämpliga även för denna typ av utbildning. I fjärde stycket förtydligas att kravet på att ange grunden för ett positivt beslut om att en sökande ska tas emot till utbildning bara gäller beslut om mottagande till vuxenutbildning på gymnasial nivå och inte beslut om mottagande till vuxenutbildning som särskild utbild- ning på gymnasial nivå. Ändringarna i paragrafen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. De ändrade delarna av paragrafen motsvarar delvis nuvarande 21 kap. 7 § tredje stycket som reglerar mottagande till särskild utbildning för vuxna. Någon förändring i sak är inte avsedd. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 23 § Om den sökande har rätt att delta i utbildning enligt 19, 19 a eller 19 b § innebär ett beslut om mottagande enligt 22 § att den sökande också antas till utbildningen. I övrigt är det den huvudman som anordnar utbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning på gymnasial nivå som beslutar om en sökande ska antas till utbildningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om urval bland mottagna sökande. Paragrafen innehåller bestämmelser om antagning till vuxen- utbildning på gymnasial nivå. Första stycket andra meningen ändras så att bestämmelsen även gäller för vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Tillägget i paragrafen motsvarar 21 kap. 7 § fjärde stycket om antagning till särskild utbildning för vuxna. Ändringarna innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 35 § Betyg ska sättas på varje avslutad kurs och efter genomfört gymnasiearbete eller gymnasiesärskolearbete. Inom den del av den särskilda utbildningen på grundläggande nivå som mot- svarar träningsskolan inom grundsärskolan ska betyg inte sättas. Efter en avslutad kurs ska i stället ett intyg utfärdas om att eleven har deltagit i kursen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytter- ligare föreskrifter om betygssättning och om gymnasiearbetet och gymnasie- särskolearbetet i övrigt. Sådana föreskrifter får innebära att betyg inte ska sättas på vissa kurser. Paragrafen innehåller bestämmelser om betyg. I första stycket görs en ändring som innebär att betyg även ska sättas efter ett genomfört gymnasiesärskolearbete. I det nya andra stycket införs en bestämmelse om att betyg inte ska sättas inom den del av vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå som motsvarar träningsskolan. Tredje stycket motsvarar i huvudsak nuvarande andra stycket. I stycket görs ett tillägg som innebär att regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer också får meddela föreskrifter om gymnasiesärskole- arbetet. Ändringarna är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. De ändrade delarna av paragrafen motsvarar nuvarande 21 kap. 18 § som innehåller bestämmelser om betyg inom särskild utbildning för vuxna. Någon förändring i sak är inte avsedd. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 36 § Som betyg på utbildning på grundläggande och gymnasial nivå och i svenska för invandrare ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F använ- das. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D och E. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Som betyg på särskild utbildning på grundläggande och gymnasial nivå ska någon av beteckningarna A, B, C, D eller E användas för godkända resultat. Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. För den elev som inte uppnår betyget E ska ett intyg om att eleven har deltagit i kursen utfärdas. I paragrafen finns bestämmelser om betygsbeteckningar inom vuxenutbildning. I första stycket preciseras att bestämmelsen gäller vuxen- utbildning på grundläggande och gymnasial nivå och i svenska för in- vandrare. Andra stycket, som är nytt, införs med anledning av att särskild utbild- ning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Stycket innehåller bestämmelser om betygsbeteckningar inom vuxenutbildning som särskild utbildning. De nya bestämmelserna mot- svarar nuvarande 21 kap. 19 §. Ändringarna innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 37 § Betyg på kurser i utbildning på grundläggande nivå, i särskild utbildning på grundläggande nivå och i svenska för invandrare ska grundas på en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i kursplaner. Betyg på kurser i utbildning på gymnasial nivå och i särskild utbildning på gymnasial nivå ska grundas på en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till upp- ställda kunskapskrav i ämnesplaner. Kunskapskrav ska finnas för varje kurs där betyg ska sättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om kunskapskrav. Paragrafen innehåller bestämmelser om kunskapskrav. Första stycket ändras så att bestämmelserna även gäller för vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande och gymnasial nivå. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Genom ändringen kommer para- grafen att motsvara 21 kap. 20 § som innehåller bestämmelser om kun- skapskrav för särskild utbildning för vuxna. Ändringen innebär inte någon förändring i sak. 2019/20:105 Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 38 § Om det finns särskilda skäl, får det vid betygssättningen bortses från enstaka kunskapskrav eller från enstaka delar av sådana krav. Med särskilda skäl avses funktionsnedsättning eller andra liknande personliga förhållanden som inte är av tillfällig natur och som utgör ett direkt hinder för att eleven ska kunna nå ett visst kunskapskrav. Vid betygssättning inom särskild utbildning på grundläggande och gymnasial nivå får en utvecklingsstörning bara beaktas om det finns synnerliga skäl. Trots vad som anges i första och andra styckena ska de kunskapskrav som rör säkerhet och de som hänvisar till lagar, förordningar eller myndigheters före- skrifter alltid uppfyllas. Paragrafen innehåller bestämmelser om möjligheter att vid betygssättning göra undantag från kunskapskrav. Paragrafen ändras på så sätt att den delas upp i tre stycken. I det andra stycket, som är nytt, tas det in en bestämmelse om i vilka fall en utveck- lingsstörning får beaktas vid betygssättning inom vuxen- utbildning som särskild utbildning. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Genom ändringen kommer paragrafen att motsvara nuvarande bestäm- melser i 21 kap. 20 a §. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. Ändringarna innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 40 § Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från vuxenutbildning ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla kurser som det sätts betyg på, i gymnasiearbete och i gymnasiesärskolearbete. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen, gymnasiearbetet eller gymnasiesärskolearbetet. Den som är elev i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan får dock inte genomgå pröv- ning i en kurs, ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete om eleven har fått minst betyget E på kursen, gymnasiearbetet eller gymnasiesärskolearbetet. Prövning får göras bara hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen eller, när det gäller gymnasiearbete eller gymnasiesärskolearbete, utbildning inom det kunskapsområde som gymnasiearbetet eller gymnasiesärskolearbetet avser. Med prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i kursplaner eller ämnesplaner. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om prövning. Paragrafen innehåller bestämmelser om prövning. Ändringarna i första och andra styckena innebär att reglerna om pröv- ning blir desamma inom hela den kommunala vuxenutbildningen. Änd- ringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna ska bli en del av den kommunala vuxenutbildningen och att det ska vara möjligt att genomgå prövning även inom denna nya del av utbildningen. Genom ändringen i fjärde stycket förtydligas att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela ytterligare föreskrifter om prövning med stöd av den s.k. restkompetensen som regleras i 8 kap. 7 § första stycket 2 regeringsformen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3. 2 § Inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, vuxenutbildning och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. får uppgifter överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. I paragrafen anges inom vilka utbildningsområden som uppgifter får över- lämnas på entreprenad. Paragrafen ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 6 § Om en kommun, en region eller en enskild huvudman överlämnar uppgiften att bedriva undervisning på entreprenad, får kommunen, regionen eller den en- skilde huvudmannen överlämna den myndighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift. Kommunen eller regionen får när det gäller vuxenutbildning över- lämna även den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om begränsningar när det gäller överlämnande av rektorsuppgifter som innefattar myndighetsutövning. Paragrafen reglerar möjligheten att vid entreprenad överlämna vissa uppgifter som innefattar myndighetsutövning. Andra stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 8 § En kommun får sluta avtal med en annan kommun om att denna ska ta över ansvaret för kommunens uppgifter inom förskolan, fritidshemmet, vuxenutbildning eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. En kommun får också sluta avtal med en region om att regionen ska ta över ansvaret för kommunens uppgifter inom vuxenutbildning på grund- läggande eller gymnasial nivå eller inom vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå. I paragrafen regleras samverkan mellan kommuner och regioner. Första stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. I andra stycket görs en ändring som innebär att vuxen- utbildning som särskild utbildning på grundläggande och gymnasial nivå läggs till i uppräkningen. Ändringarna av paragrafen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 2019/20:105 24 kap. 10 § För intagna i kriminalvårdsanstalt får det anordnas utbildning som mot- svarar vuxenutbildning. För sådan utbildning ansvarar Kriminalvården. Paragrafen reglerar utbildning för intagna i kriminalvårdsanstalt. Paragrafen ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 5 § Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från de sökbegränsningar som avses i 4 § andra stycket denna lag och i 3 kap. 3 § andra stycket dataskydds- lagen i fråga om personuppgifter om hälsa i verksamhet hos en huvudman för 4.kommunal vuxenutbildning som särskild utbildning, 5.gymnasieskola med Rh-anpassad utbildning, 6.utbildning i gymnasieskolan för elever som är döva, hörselskadade eller döv- blinda eller har en språkstörning, och 7.förskola, förskoleklass eller skola som har begränsats till att avse elever som är i behov av särskilt stöd. Regeringen får också meddela föreskrifter om undantag från sökbegränsningen i3 kap. 3 § andra stycket dataskyddslagen i fråga om personuppgifter om 1.etniskt ursprung i verksamhet hos en huvudman för sameskolan, och 2.hälsa och etniskt ursprung i verksamhet hos en kommun. I paragrafen finns bemyndiganden för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från bestämmelser om sökbegränsningar i fråga om vissa känsliga personuppgifter. Ändringen i första stycket fjärde punkten innebär att särskild utbildning för vuxna ersätts med vuxenutbildning som särskild utbildning. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2 12 § Beslut av en kommun eller en region får överklagas hos Skolväsendets över- klagandenämnd i fråga om 1.barns mottagande i grundsärskolan enligt 7 kap. 5 § eller tillhörighet till grundsärskolans målgrupp enligt 7 kap. 5 b §, 2.uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket, 3.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, 4.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, 5. åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6.placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. Prop. 2019/20:105 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket eller 11 kap. 29 § andra stycket, 7.mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 §, mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, mottagande enligt 17 a kap. 18 § eller mottagande i första hand enligt 19 kap. 29 § första stycket, 8.tillhörighet till målgruppen för gymnasiesärskolan enligt 18 kap. 5 eller 7 §, 9.mottagande till vuxenutbildning enligt 20 kap. 13 §, 14 § andra stycket, 22 eller 33 §, 10.upphörande av utbildningen för en elev i vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, 11.att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje eller fjärde stycket, 12.åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, 13.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7–12 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av beslut av en kommun eller en region. I första stycket sjätte punkten görs en språklig justering med anledning av en tidigare ändring som gjorts av misstag (se prop. 2018/19:162). Ordet vårdnadshavaren ändras till vårdnadshavare då det kan finnas fler än en vårdnadshavare. Första stycket punkterna 9–11 ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 3 § De personer som avses i 2 § andra stycket 1 och 2 har rätt till utbildning i gymnasieskola och gymnasiesärskola endast om de har påbörjat utbildningen innan de fyllt . De har inte rätt till utbildning i vuxenutbildning. De personer som avses i 2 § andra stycket 4 har endast rätt till utbildning i förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola och sameskola. De personer som avses i 2 § andra stycket 5 har endast rätt till utbildning i förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola och, om de påbörjar utbildningen innan de fyllt , gymnasieskola och gymnasiesärskola. Paragrafen innehåller bestämmelser om begränsningar av rätten till utbild- Första stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 12 § Den som har fyllt har rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt denna lag. 2019/20:105 Denna rätt gäller också ansökan till gymnasieskolan, gymnasiesärskolan eller vuxenutbildning och överklagande av beslut i fråga om sådan ut- bildning även om den sökande eller den klagande inte har uppnått . Paragrafen innehåller bestämmelser om talerätt. Andra stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. I bilagan finns en förteckning över de nationella programmen i gymnasie- skolan. Ändringen innebär att handels- och administrationsprogrammet byter namn till försäljnings- och serviceprogrammet. Förändringen av namnet hänger samman med förändringar av programmets innehåll som regering- en har för avsikt att göra på förordningsnivå. Bilagan behandlas i avsnitt 9. 12.2Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 2 § Målen för den kommunala vuxenutbildningen är att –vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande, –vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling, –den ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning, och