prop · H70375 · 2020-03-10 00:00:00 — Regeringen uppdrog även åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg s.k. drönare (N2018/03935/MRT, N2017/02238/MRT [delvis]). Regeringen har fortsatt att bedriva arbetet med luftfarts- politiken inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som beslutades i flygstrategin 2017. Nedan listas några exempel på detta. Den färdplan för som aviserades i flygstrategin hanteras fortfarande inom . 2019/20:75 Infrastruktur- departementet 2019/20:75 interna arbete med en översyn av de svenska icke Infrastruktur- statliga flygplatserna, i enlighet med den nationella flygstrategin, har departementet fortsatt för att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke statliga flygplatser. Översynens övergri- pande utgångspunkter är de transportpolitiska målen och den omfattar de stöd som staten bidrar med till icke statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Arbetet har försenats och inriktningen är att översynen ska vara klar . redovisade uppdraget att genomföra en fördjupad studie avseende utformningen av det svenska luftrummet i rapporten studie avseende utformning av det svenska luft- rummet. I rapporten föreslår bl.a. att en översyn genomförs av det undre luftrummet (), att system och tjänster för hantering av obemannad flygtrafik enligt konceptet U-space bör drift- sättas, en modernisering av luftrumsstrukturen för trafik till och från , och att pågående utveckling av den översta delen av luftrummet bör fortsätta inom ramen för en europeisk luftrumsutveckling. Transportstyrelsen redovisade uppdraget att ta fram underlag om obemannade luftfartyg, s.k. drönare och redovisningen bereds inom . På EU-nivå har arbetet med nya EU-gemensamma regler för drönare fortsatt. genomfördes också generalförsamlingen för den Internationella civila luftfartsorganisationen (). var mycket aktivt såväl i förberedelserna och EU-koordineringen inför och under generalförsamlingen och agerade i enlighet med flygstrategins priori- teringar. har förhandlingar ägt rum i syfte att liberalisera bilaterala luftfartsavtal med tredjeland. Exempelvis har ändringar i luft- fartsavtalet med nu möjliggjort tillträde för skandinaviska flygbolag till den japanska flygplatsen . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2014/15:493, 2014/15:1525 yrkandena 1 och 2 samt 2014/15:1836, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 52), 2016/17:75 (N 41), 2017/18:75 (N 36) och 2018/19:75 (N 30). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om sjöfartsnäringen och dess konkurrenskraft: har godkänt vad trafikutskottet anför om utskottets uppföljning av sjöfarts- näringen och dess konkurrenskraft. anför i det aktuella betänkandet bl.a. att utskottet förutsätter att regeringen kommer att bedriva ett aktivt och skyndsamt arbete för att förbättra de områden som upp- märksammas i uppföljningen som särskilt betydelsefulla för att förbättra sjöfartsnäringens konkurrenskraft. har och Linnéuniversi- tetet fått en årlig förstärkning på i syfte att få fram fler praktikplatser på fartyg till sjöfartsstudenter. beslutade regeringen svensk maritim strategi –för människor, jobb och miljö (N2015/06135/MRT). Den syftar till att ta ett helhetsgrepp om maritima näringar och bidra till att skapa kon- kurrenskraftiga, innovativa och hållbara maritima näringar som kan bidra till ökad sysselsättning, minskad miljöbelastning och en attraktiv livs- miljö. Regeringen beslutade propositionen Ett svenskt tonnagebeskattningssystem (prop. 2015/16:127). Efter beslut (bet. 2016/17:SkU6, rskr. 2016/17:6) trädde de nya reglerna för tonnage- beskattning i kraft . Regeringen beslutade propositionen Regelförenkling för sjöfarten (prop. 2016/17:205). Efter beslut (bet. 2017/18:TU3, rskr. 2017/18:25) trädde de nya reglerna i lagen (1979:377) om registrering av båtar för yrkesmässig sjöfart m.m. och sjölagen (1994:1009) i kraft . Vissa lagändringar syftar till att underlätta för sjöfartsnäringen, men även för privatpersoner. Registre- ringen av mindre skepp förenklas genom att storleksmåtten för indelningen av fartyg i skepp och båtar ändrats. Vidare har en möjlighet till villkorad registrering i fartygsregistret införts i syfte att underlätta över- föringen av skepp som förvärvats i utlandet. Regeringen beslutade om ändring i förordningen (2012:259) om miljösanktionsavgifter och om ändring i svavelförord- ningen (2014:509). Förordningsändringarna, som trädde i kraft , innebär bl.a. att det införs en miljösanktionsavgift för överträdelser av vissa förbud om marint bränsle i svavelförordningen. Av bestämmelser i förordningen om miljösanktionsavgifter följer, att om en avgift har tagits ut för en överträdelse, ska en ny avgift som är dubbelt så hög tas ut vid fortsatta eller upprepade överträdelser. Enligt och förordningen får den nya avgiften inte vara högre än . En miljösanktionsavgift kan tas ut för överträdelser i svenskt inre vatten, , och Nordamerikaområdena samt inom Europeiska unionen för fartyg i hamn, om svavelhalten är över 0,10 viktprocent. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22 s. 33 f.) konstaterar regeringen att tillkännagivandet med detta är slutbehandlat. Punkt 10 om sjösäkerhet inom fritidsbåtslivet*: har till- kännagett för regeringen vad utskottet anför om att förarbevis och åldersgräns för framförande av vattenskoter bör införas (bet. 2014/15:TU11 s. 48 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:493 och 2014/15:1525 yrkandena 1 och 2. har remitterat ett förslag om obligatoriskt förarbevis för vattenskoter. Efter avslutad remiss har en remissammanställning gjorts. Därefter har frågan analyserats vidare inom . har remitterat en promemoria med förslag om en åldersgräns för att få framföra vattenskoter (N2018/03981/MRT). beslutade regeringen en ändring i förordningen (1993:1053) om använd- ning av vattenskoter (SFS 209) som innebär att en vattenskoter får framföras endast av den som har fyllt . Förordningsändringen trädde i kraft . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehand- lad. Följande punkt är inte slutbehandlad: 10. 2019/20:75 Infrastruktur- departementet 2019/20:75 Infrastruktur- departementet 2014/15:83, mot. 2014/15:3045 yrkande 1, 2014/15:3049, 2014/15:1593, 2014/15:1791, 2014/15:2317 yrkande 11, 2014/15:2318 yrkande 6, 2014/15:2427 yrkande 6, 2014/15:2003 och 2014/15:2318 yrkande 7, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 54), 2016/17:75 (N 42), 2017/18:75 (N 37) och 2018/19:75 (N 31). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om lastbilars och bussars längd och vikt*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om dels behovet av att skyndsamt utarbeta erforderliga regeländringar så att lastbilar med en bruttovikt på upp till tillåts att trafikera de delar av det allmänna vägnätet som har tillräcklig bärighet, dels behovet av en generösare dispensgivning och fortsatt utredning när det gäller frågan om att tillåta fordonsekipage på (bet. 2014/15:TU12 s. 29 f.) och därmed bifallit motionerna 2014/15:1791, 2014/15:2317 yrkande 11, 2014/15:2318 yrkande 6 och 2014/15:2427 yrkande 6 samt delvis bifallit motionerna 2014/15:2003 och 2014/15:2318 yrkande 7. Regeringen beslutade propositionen Godstrafikfrågor (prop. 2016/17:112) där det föreslås en ny bärighetsklass, BK4, som gör det möjligt med tyngre fordon och fordonskombinationer än vad som är möjligt . har i enlighet med regeringens förslag fattat beslut om att det ska införas en ny bärighetsklass i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Regeringen beslutade om nödvändiga ändringar i trafikförordningen (1998:1276) och vägmärkes- förordningen (2007:90). Ändringarna trädde i kraft . De första statliga BK4-vägarna öppnades för trafik . väntas BK4-vägnätet uppgå till totalt mer än 20 000 kilometer väg, vilket motsvarar en femtedel av det statliga vägnätet. Finansiering genom den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen för perioden –2029 gör det möjligt att öppna 70–av de viktigaste statliga vägarna för BK4 . Regeringen fattade beslut om ändringar i trafikförordningen för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Ändringarna, som trädde i kraft , bedöms ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Därutöver har regeringen uppdragit åt att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet (N2018/04593/MRT). Uppdraget redovisades till () . redovisning har remitterats. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2015/16:226 Luftfartsfrågor 2015/16:1328 yrkande 7, 2015/16:3058 yrkande 8, 2015/16:3147 yrkande 6, 2015/16:3148 yrkande 32, 2015/16:949 yrkande 1, 2015/16:1328 yrkande 6 och 2015/16:2112, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 60), 2017/18:75 (N 46) och 2018/19:75 (N 37). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om *: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör verka för en fortsatt utveckling av (bet. 2015/16:TU14 s. 29 f.) och därmed bifallit motionerna 2015/16:1328 yrkande 7, 2015/16:3058 yrkande 8, 2015/16:3147 yrkande 6 och 2015/16:3148 yrkande 32 samt delvis bifallit motionerna 2015/16:949 yrkande 1, 2015/16:1328 yrkande 6 och 2015/16:2112. Med ändring av regeringens beslut om uppdrag till en statlig samordnare för (S2014/08973/PBB), beslutade regeringen (N2015/09059/PUB) att samordnarens uppdrag skulle begränsas till att pröva förutsättningarna för att utveckla flygkapacitet och öka möjligheterna till bostadsbebyggelse i . av uppdraget upphörde. Den statliga samordnaren redovisade 2016 rapporten ”Mer flyg och bostäder”. och bereds i . om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem (N2017/00590/MRT). ringen beslutade om att inrätta ett Arlandaråd för att bidra till regeringens arbete med att långsiktigt utveckla ur ett helhetsperspektiv som omfattar flygplatsen, luftrummet samt anslutande transporter och infrastruktur på marken men också tillgången till andra var ett rådgivande organ för utbyte av erfarenheter mellan regeringen och företrädare för myndig- heter, statligt ägda bolag och offentlig sektor, näringslivet, intresse- organisationer, forskning och akademi m.fl. avslutades den Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:21, skr. 2016/17:20, 2016/17:1763, 2016/17:2531 yrkande 1, 4 och 13, 2016/17:3509 yrkande 7 och 19, 2016/17:3510 yrkande 5 och 13, 2015/16:2778 yrkande 1, 2016/17:3507 yrkande 4 och 8, 2016/17:3510 yrkande 8, 2016/17:3512 yrkande 31 och 34, 2016/17:3513 yrkande 6 och 13, 2016/17:1621, 2016/17:3391 yrkande 37, 2016/17:2530 yrkande 2 samt 2016/17:3524 yrkande 4, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 83), 2017/18:75 (N 54) och 2018/19:75 (N 43). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 14 om regionala flygplatser*: har tillkännagett för rege- ringen det som utskottet anför om att regeringen i sin aviserade flygstrategi bör värna de regionala flygplatserna (bet. 2016/17:TU4 s. 62) och därmed bifallit motionerna 2016/17:3507 yrkande 4, 2016/17:3510 yrkande 8, 2016/17:3512 yrkande 34 och 2016/17:3513 yrkande 13 samt delvis bifallit motionerna 2016/17:1621, 2016/17:3391 yrkande 37 och 2016/17:3509 yrkande 19. en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi för flygets roll i framtidens transportsystem (N2017/00590/MRT). I flygstrategin understryker rege- ringen de icke-statliga flygplatsernas betydelse i transportsystemet för att uppnå en god tillgänglighet i hela landet. De statliga bidragen till de icke- statliga flygplatserna är därför betydelsefulla för finansieringen av driften av dessa flygplatser, men bör ses ur ett trafikslagsövergripande perspektiv vilket innebär att stöd ska kunna lämnas till en flygplats om det saknas tillfredsställande kollektiva transportalternativ. Stödet ska ses som ett komplement till flygplatsernas egen finansiering genom rörelseintäkter. Långsiktigt hållbara förutsättningar för statligt stöd till icke-statliga flygplatser ska eftersträvas som ökade möjligheter till effektivisering och användande av ny teknik bör kunna minska behoven av offentliga stöd till flygplatser. inom ramen för det allmänna gruppundantaget (GBER – general block exemption regulation) antagit reviderade regler för stöd till De nya reglerna är i linje med det förslag som har lämnat till kommissionen och innebär exempelvis att driftstöd kan ges till flygplatser med färre än 200 000 resenärer . De nya reglerna ska genomföras i för att på så sätt skapa ökad förutsägbarhet och stabilitet avseende möjligheterna till offentligt ekonomiskt stöd till små I budgetpropositionen (prop. 22 s. 49) konstaterade regeringen att det aktuella tillkänna- givandet med detta är slutbehandlat. Vid behandlingen av budgetproposi- tionen konstaterade trafikutskottet att utskottet inte delade regeringens bedömning att tillkännagivandet är slutbehandlat (bet. 2017/18:TU1). enlighet med utskottets förslag riktade ett nytt tillkännagivande till regeringen om behovet av en nationell flygstrategi som värnar de regionala flygplatserna, se I 23. interna arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna, i enlighet med den nationella flygstrategin, har fortsatt för att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke statliga flygplatser. övergripande utgångspunkter är de transportpolitiska målen och den omfattar de stöd som staten bidrar med till icke statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Arbetet har försenats och inriktningen är att översynen ska vara klar . Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:3468 yrkande 14 och 2016/17:2737, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 57) och 2018/19:75 (N 45). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 8 om fordonsrelaterade skulder och fordonsmålvakter*: har tillkännagett för regeringen att den bör se över möjligheten att skärpa lagstiftningen mot fordonsmålvakter. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 s. 55) framför regeringen att den har sett ett behov av att vidta olika åtgärder i syfte att minska förekomsten av s.k. fordonsmålvakter. Bland annat avser regeringen att se över hur lag- stiftningen kan skärpas för att minska förekomsten av s.k. fordons- målvakter. Vidare föreslog regeringen i budgetpropositionen att anvisas –2020 som ett riktat statsbidrag till kommuner. Regeringens avsikt är att dessa medel bör användas för att öka bortforsling, uppställning och skrotning av de aktuella fordonen. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU1, rskr. 2017/18:104). Regeringen beslutade förordningen (2018:1594) om bidrag till kommuner för kostnader för flyttning, uppställning och skrotning av vissa fordon. Förordningen trädde i kraft . Därutöver har (Närings- departementet) utrett hur en skärpt lagstiftning mot fordonsmålvakter bör utformas i promemorian Översyn av lagstiftningen mot s.k. fordons- målvakter (2018:33). I promemorian utvärderas lagen (2014:447) om rätt att ta fordon i anspråk för fordringar på vissa skatter och avgifter samt ändringar i lagen (1982:129) om flyttning av fordon i vissa fall (LFF) och förordningen (1982:198) om flyttning av fordon i vissa fall (FFF). I den lämnas även förslag på ytterligare åtgärder att vidta i arbetet med att minska de restförda fordonsrelaterade skulderna och användningen av fordonsmålvakter. Vidare förslås i promemorian att en fullständig översyn ska göras av LFF och FFF för att kunna gå vidare med flera åtgärder. Infrastrukturdepartementet gav därför en s.k. bokstavs- utredare i uppdrag att göra en sådan fullständig översyn (I2019/02437/SVS). Regeringen beslutade propositio- nen Användningsförbud och avskyltning av fordon med obetalda felparke- ringsavgifter (prop. 2019/20:67), i vilken regeringen föreslår bl.a. att det ska bli förbjudet att använda ett fordon med obetalda parkeringsavgifter och att en polisman eller en bilinspektör ska ta hand om fordonets registre- ringsskyltar om användningsförbudet överträds. I propositionen konstate- rar regeringen att tillkännagivandet därmed är slutbehandlat (s. 8). 2016/17:2530 yrkande 18, 2016/17:3374 yrkande 15, 2016/17:2530 yrkande 21, 2016/17:2103 och 2016/17:3391 yrkande 16, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 58) och 2018/19:75 (N 46). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om en strategi för luftfarten*: har tillkännagett för regeringen att den bör utforma en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft. har vidare ansett det otillfredsställande att regeringen har valt att redovisa ett föregående till- kännagivande om en strategi för luftfarten som slutbehandlat (bet. 2019/20:75 Infrastruktur- departementet 2019/20:75 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:295). I det tillkännagivandet har Infrastruktur- tillkännagett för regeringen att en luftfartsstrategi för stärkt konkurrens- departementet kraft för flyget bör tas fram (bet. 2014/15:TU7, rskr. 2014/15:144). beslutade regeringen om en nationell flygstrategi, En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transport- system (N2017/00590/MRT). Flygstrategin togs fram i samråd med såväl bransch som myndigheter. Flygstrategin innehåller sju fokusområden som adresserar de möjligheter och utmaningar som följer av samhälls- och omvärldsutvecklingen. Förutsättningarna för flyget i ska för- bättras som flygets miljö- och klimatpåverkan ska minska. Flyg- strategin tar upp bl.a. betydelsen av ett hållbart flygresande, rättvisa villkor och sund konkurrens, betydelsen av att utveckla som nav och storflygplats samt ökad export av svenska varor och tjänster. bör flygstrategin ses i ett bredare perspektiv eftersom ambitionen är att den ska ge synergier tillsammans med strategier och initiativ på andra politikområden. Flygstrategin vägleder det fortsatta arbetet inom luftfartsområdet. I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 22 s. 27 f.) konstaterade regeringen att det aktuella tillkänna- givandet med detta är slutbehandlat. Vid behandlingen av budgetpropo- sitionen konstaterade trafikutskottet att det inte delar regeringens uppfattning att tillkännagivandet är slutbehandlat utan ser behov av att återigen tillkännager för regeringen att det behövs en flyg- strategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flygbranschen och att säkra näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet (bet. 2016/17:TU1). beslutade i enlig- het med utskottets förslag om ett nytt tillkännagivande (rskr. 2017/18:104), se I 23. höll infrastrukturministern ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av regeringens flygstrategi. Exempelvis presenterades arbete och aktuellt förhand- lingsarbete i EU om en ny förordning om skydd av konkurrens inom luftfarten. Regeringen har också tillsatt en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget (dir. 2018:10) samt internt inom påbörjat den flygplatsöversyn som aviserades i flygstrategin. Regeringen uppdrog åt att genomföra en fördjupad studie avseende utformning av det svenska luftrummet (N2018/02937/SUBT). Studien ska resultera i en luftrumsstrategi, Luft- rum 2040, som kan utgöra underlag för uppdrag att genomföra en översyn av luftrummet. Vidare uppdrog regeringen åt Statens energimyndig- het att främja hållbara biobränslen för flyg. I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. Regeringen uppdrog även åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg s.k. drönare (N2018/03935/MRT, N2017/02238/MRT [delvis]). Regeringen har fortsatt att bedriva arbetet med luftfarts- politiken inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som beslu- tades i flygstrategin 2017. Nedan listas några exempel på detta. Den färdplan för som aviserades i flygstrategin hanteras fortfarande inom . interna arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna, i enlighet med den nationella flygstrategin, har fort- satt för att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke statliga flygplatser. Översynens övergripande utgångspunkter är de transportpolitiska målen och den omfattar de stöd som staten bidrar med till icke statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Arbetet har försenats och inriktningen är att översynen ska vara klar . redovisade uppdraget att genomföra en fördjupad studie avseende utformningen av det svenska luftrummet i rapporten studie avseende utformning av det svenska luft- rummet. I rapporten föreslår bl.a. att en översyn genomförs av det undre luftrummet (), att system och tjänster för hantering av obemannad flygtrafik enligt konceptet U-space bör drift- sättas, en modernisering av luftrumsstrukturen för trafik till och från , och att pågående utveckling av den översta delen av luftrummet bör fortsätta inom ramen för en europeisk luftrumsutveckling. Transportstyrelsen redovisade uppdraget att ta fram underlag om obemannade luftfartyg, s.k. drönare och redovisningen bereds inom . På EU-nivå har arbetet med nya EU-gemensamma regler för drönare fortsatt. genomfördes också generalförsamlingen för den Internationella civila luftfartsorganisationen (). var mycket aktivt såväl i förberedelserna och EU-koordineringen inför och under generalförsamlingen och agerade i enlighet med flygstrategins priorite- ringar. har förhandlingar ägt rum i syfte att liberalisera bilaterala luftfartsavtal med tredjeland. Exempelvis har ändringar i luftfartsavtalet med nu möjliggjort tillträde för skandinaviska flygbolag till den japanska flygplatsen . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 10 om drönare*: har tillkännagett för regeringen att den bör ta fram en nationell strategi och moderniserad lagstiftning för drönare som både bejakar möjligheterna med ny teknik och värnar flyg- säkerheten. Sedan beslutade tillkännagivandet har Transportsty- relsen beslutat om nya föreskrifter (TSFS 2017:110) om obemannade luftfartyg (UAS) som trädde i kraft . De nya föreskrifterna har bl.a. föranletts av ett ökat behov av att främja teknikutvecklingen, för att hantera ökade risker med allt fler obemannade luftfartyg i luften samt en tydligare synkronisering med regeringens målsättning och strategier så att kan upprätthålla sin position som en stark och innovativ flygindustrination. Vidare har ramarna för nya EU-gemensamma regler för drönare inrättats i och med och rådets förordning (EU) 2018/1139 av om fastställande av gemensamma bestämmelser på det civila luftfartsområdet och inrättande av Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet, och om ändring av och rådets förordningar (EG) nr 2111/2005, (EG) nr 1008/2008, (EU) nr 996/2010, 2019/20:75 Infrastruktur- departementet 2019/20:75 (EU) nr 376/2014 och direktiv /30/EU och 2014/53/EU, samt om Infrastruktur- upphävande av och rådets förordningar (EG) nr departementet 552/2004 och (EG) nr 216/2008 och rådets förordning (EEG) nr 3922/91, som trädde i kraft . Utifrån denna har en genom- förandeakt och en delegerad akt om med mer detaljerade EU-regler för drönare beslutats (kommissionens delegerade förordning [EU] 2019/945 av om obemannade luft- fartygssystem och om tredjelandsoperatörer av obemannade luftfartygs- system och kommissionens genomförandeförordning [EU] 2019/947 om regler och förfaranden för drift av obemannade luftfartyg). Nationella bestämmelser som kompletterar de två EU-rättsakterna är under bered- ning. Härutöver uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg (N2018/03935/MRT, N2017/02238/MRT [delvis]). Enligt uppdraget ska underlaget innehålla en fakta- och nulägesbeskrivning av användningen av drönare i samt en analys kring utvecklingsområden för att möjliggöra en fortsatt utveckling och användning av drönare.