prop · H703194 · 2020-06-30 00:00:00 — Härigenom föreskrivs att 7 kap. 7 § lagen (2006:451) om offentliga upp- köpserbjudanden på aktiemarknaden ska ha följande lydelse. Om ett förbud enligt 6 kap. 1 c § Om ett förbud enligt 6 kap. 1 d § tredje stycket lagen (1991:980) om första stycket lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument handel med finansiella instrument eller ett föreläggande enligt 6 § första eller ett föreläggande enligt 6 § första stycket har meddelats, får Finansin- stycket har meddelats, får Finansin- spektionen besluta att den som för- spektionen besluta att den som för- budet eller föreläggandet riktar sig budet eller föreläggandet riktar sig mot inte får företräda de aktier som mot inte får företräda de aktier som han eller hon innehar i det bolag till han eller hon innehar i det bolag till vars aktieägare ett offentligt upp- vars aktieägare ett offentligt upp- köpserbjudande lämnas eller skall köpserbjudande lämnas eller ska Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (2010:2043) Härigenom föreskrivs i fråga om försäkringsrörelselagen (2010:2043) dels att 11 kap. 21 och 29 §§ och rubriken närmast före 11 kap. 29 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast efter 11 kap. 21 § ska lyda ”Minskning av aktiekapitalet, den bundna överkursfonden och reservfonden”. För ett livförsäkringsaktiebolag som För ett livförsäkringsaktiebolag som driver verksamhet utan villkor om driver verksamhet utan villkor om och som ska övergå till vinstutdel- och som ska övergå till vinstutdel- ande verksamhet får sådana villkor ande verksamhet får sådana villkor om vinstutdelning som avses i 20 § om vinstutdelning som avses i 20 § godkännas bara om uppskrivnings- godkännas bara om uppskrivnings- fonden, konsolideringsfonden, kapit- fonden, konsolideringsfonden, kapit- alandelsfonden, fonden för verkligt alandelsfonden, fonden för verkligt värde, fonden för utvecklings- värde, fonden för utvecklings- utgifter och andra övervärden i bo- utgifter och andra övervärden i bo- laget, med avdrag för aktiekapitalet laget, med avdrag för aktiekapitalet försäkringstagarna och andra er- försäkringstagarna och andra er- sättningsberättigade på grund av försäkringarna som återbäring eller försäkringarna som återbäring eller på annat sätt. på annat sätt. Minskning av den bundna över- 35 § 3 aktie- 20 kap. 35 § 3 (2005:551) gäller för ning av reservfonden får ske för ning av den bundna överkursfond- en och reservfonden får ske för annat ändamål, om allmän domstol med tillämpning av 24–26 §§ ger något annat ändamål, om allmän tillstånd till minskningen. domstol med tillämpning av 24– 26 §§ ger tillstånd till minskningen. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2015:826. – 22–29 §§ om minskning av aktiekapitalet, den bundna över- kursfonden och reservfonden, 2019/20:194 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (2019:742) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 2 § lagen (2019:742) om tjänstepensions- företag ska ha följande lydelse. Följande bestämmelser i 11 kap. försäkringsrörelselagen (2010:2043) ska tillämpas på tjänstepensionsaktiebolag: –4–6 §§ om bolagsstämma, –7, 7 a och 8–11 §§ om bolagets ledning, –12 och 13 §§ om revision, –14 och 15 §§ om vissa penninglån och emissioner i livförsäkrings- aktiebolag som inte får dela ut vinst, –16–19 §§ om värdeöverföringar från och överskottshantering i livför- säkringsaktiebolag, –20 och 21 §§ om ombildning till livförsäkringsaktiebolag som får dela ut vinst, – 22–29 §§ om minskning av aktiekapitalet och reservfonden, –30 § om lån m.m. till närstående, –38 och 39 §§ om särskilt bokslut och ogiltighet vid fusion, –40–44 §§ om delning, –46 och 47 §§ om likvidation, och –51 § om skadestånd. Vid tillämpning av bestämmelserna ska det som sägs om försäkrings- aktiebolag och livförsäkringsaktiebolag avse tjänstepensionsaktiebolag. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning I departementspromemorian Ett ändamålsenligt minoritetsskydd (Ds 2015:25) lämnas förslag som berör bl.a. särskild granskning i aktiebolag och ekono- miska föreningar samt aktiebolagslagens bestämmelser om inlösen av minoritetsaktier. Förslagen syftar till att stärka minoritetsskyddet och komma till rätta med vissa missbruk av bestämmelserna. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i lag- stiftningsärendet (Ju2015/04144/L1). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. För att komplettera beredningsunderlaget höll ett möte med ett antal organisationer på bostadsrättsmarknaden. Vid mötet behandlades de förslag i promemorian som rör särskild granskning och revision. Minnesanteckningar från mötet finns tillgängliga i lagstift- ningsärendet (Ju2015/04144/L1). I propositionen behandlas de av promemorians lagförslag som regeringen avser att gå vidare med. Övriga förslag föranleder ingen åtgärd. I departementspromemorian Fyra aktiebolagsrättsliga frågor (Ds 2010:8) lämnas förslag till vissa ändringar i den associationsrättsliga lagstiftning- en. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2010/02057/L1). En förteckning över remissin- stanserna finns i bilaga 6. I propositionen behandlas promemorians lagförslag om fondemission och överkursfond. Övriga förslag föranleder ingen åtgärd. Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. I betänkandet Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. (SOU 2009:34) läm- nas förslag som i huvudsak syftar till att förenkla för aktiebolag och minska bolagens administrativa börda (Ju2009/03395/L1). De flesta av betänkandets förslag har behandlats i propositionerna Handläggningen av vissa associationsrättsliga ärenden (prop. 2012/13:166) och Förenklingar i aktiebolagslagen (prop. 2013/14:86). Regeringen anser inte att det finns tillräckliga skäl att gå vidare med de återstående förslagen om utökade möjligheter till närståendelån och förvärvslån eller om upplösning av aktiebolag. De förslagen föranleder därför ingen åtgärd. Mot denna bakgrund, och då beredningsunderlaget har förlorat i aktu- alitet, finns det inte heller tillräckliga skäl att gå vidare med förslagen i promemoria En ny reglering för beskattning av lån (Ju2020/02131/L1). I promemorian, som har koppling till det nämnda be- tänkandet, lämnas förslag till ändringar i inkomstskattelagen (1999:1229) som innebär att sambandet mellan de skatterättsliga reglerna frikopplas från de associationsrättsliga reglerna om förbjudna lån. 2019/20:194 Tillkännagivande om könsfördelning i bolagsstyrelser tillkännagav (bet. 2016/17:CU6 punkt 1, rskr. 2016/17:133) att regeringen bör verka för att det även fortsättningsvis ska vara en fråga för ett aktiebolags ägare att bestämma könsfördelningen i styrelsen (Ju2017/00619/L1). Regeringen har inte vidtagit några åtgärder för att genom lagstiftning påverka könsfördelningen i bolagsstyrelser. lades promemorian Jämn könsfördelning i bolagsstyrelser (Ds 2016:32) till handlingarna genom ett beslut i (Ju2016/06276/L1). Tillkännagivandet kan därmed anses slutbehandlat. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådet lämnar förslagen utan invändning. I förhållande till lagrådsremissens förslag görs det vissa språkliga och redaktionella ändringar. 4Betydelsen av ett välfungerande minoritetsskydd Aktiebolag och ekonomiska föreningar är de huvudsakliga associations- former som svensk lagstiftning erbjuder för att bedriva verksamhet utan personligt ansvar för företagets delägare. Aktiebolagsformen är den dominerande företagsformen i , men även föreningsformen har stor betydelse för enskilda och deras vardag. En stor del av landets befolkning är medlemmar i en ekono- misk förening, t.ex. som konsumenter, producenter i jordbruket eller boen- de i en bostadsrättsförening. I en ekonomisk förening har varje medlem en röst, om inte något annat har bestämts i stadgarna. Aktiebolagslagen (2005:551) vilar i stället på principen att bestämmanderätten i ett aktiebolag tillkommer den eller dem som innehar en majoritet av de röster som följer med en investering i aktier i bolaget. I både aktiebolag och ekonomiska föreningar uppkommer frågor om hur minoriteten ska skyddas mot att majoriteten missbrukar sin ställ- ning. Aktiebolagslagen främjar en aktiv ägarfunktion i företagen. Genom att styra sina investeringar till de verksamheter och företag som har de bästa vinstutsikterna, hålla sig underrättade om hur företagen utvecklas och söka påverka deras verksamhet bidrar ägarna till att resurserna i enskilda företag och i näringslivet som helhet utnyttjas så effektivt som möjligt. Ansvars- fulla och aktiva ägare är därför ett viktigt inslag i en fungerande marknads- ekonomi. Genom regler som främjar en aktiv ägarfunktion i företagen skapas största möjliga förutsättningar för en fortlöpande och snabb anpass- ning av företagens organisation och verksamhet till förändringar i om- världen och för en dynamik i näringslivet. Regler med denna inriktning är därför till nytta såväl för det enskilda företaget som för näringslivet i stort. En stark ägarfunktion kan emellertid innebära ett ökat utrymme för Prop. 2019/20:194 majoritetsmissbruk. För att aktiebolaget ska fungera som samarbetsform för flera aktieägare finns det därför i aktiebolagslagen regler som säker- ställer att en aktieägare eller grupp av aktieägare som har ett aktieinnehav som ger röstmajoritet på bolagsstämman inte kan fatta vilka beslut som helst utan hänsyn till övriga aktieägare. Till dessa regler hör t.ex. bestäm- melsen om att ett aktiebolag som utgångspunkt ska bedrivas i vinstsyfte (3 kap. 3 § aktiebolagslagen). Både bolagets bolagsstämma och dess styr- else och verkställande direktör är skyldiga att beakta detta syfte i sitt be- slutsfattande. Förutom att vinstsyftet i sig utgör ett skydd mot att minori- tetsaktieägarnas rätt till avkastning på sitt kapital kränks skapar det också en möjlighet att utvärdera och kontrollera ledningen. I aktiebolagslagen finns det också bl.a. regler som kräver olika grader av kvalificerad majo- ritet för mer ingripande bolagsstämmobeslut och regler som ger minori- teten ökade möjligheter till insyn i bolaget, t.ex. reglerna om minoritets- revisor och särskild granskning. Även lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar innehåller regler som syftar till att skapa en balans mellan olika intressen, som t.ex. intresset av en effektiv styrning av föreningen och minoritetens intresse av insyn. I lagen om ekonomiska föreningar finns det bestämmelser som syftar till att skydda minoriteten mot missbruk från majoritetens sida, t.ex. reglerna om särskild granskning och medrevisor. Både aktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar tillgodoser grundläggande krav på minoritetsskydd. I vissa avseenden behöver emeller- tid reglerna om minoritetsskyddet ändras. I propositionen behandlas några av de verktyg som minoriteten kan använda för att få insyn i bolaget eller föreningen (särskild granskning och minoritets- respektive medrevisor). När det gäller aktiebolag behandlas dessutom vissa frågor kopplade till möjligheten för både majoriteten och minoriteten att få till stånd en inlösen av minoritetens aktier. Vid sidan av detta behandlas några frågor som inte har direkt koppling till minoritets- skyddet. Som framgår av avsnitt 4 finns det i både aktiebolagslagen och lagen om ekonomiska föreningar ett flertal bestämmelser som ska motverka att majo- riteten missbrukar sin ställning. Om minoriteten misstänker att det finns missförhållanden i företaget, t.ex. att ställföreträdare missköter förvaltning- en av företaget eller att det förekommer ekonomiska oegentligheter, behöver minoriteten ha möjlighet att undersöka detta. Minoriteten kan i sådana fall få en särskild granskare utsedd för att undersöka ett visst förhållande. Ett särskilt problem som har förekommit är att oseriösa aktörer har fått inflytelserika positioner i en bostadsrättsförening och därefter misskött föreningens ekonomi. Genom att begära att en särskild granskare utses kan en minoritet av medlemmarna få till stånd en obero- ende granskning av föreningens förvaltning. Men i en bostadsrättsförening kan det ibland av t.ex. sociala skäl vara svårt för en medlem att agera mot 2019/20:194 styrelsen inom föreningens ramar, vilket är en förutsättning för att få en särskild granskare utsedd. I detta avsnitt behandlas ett antal frågor om särskild granskning. Det föreslås ändringar i vissa av reglerna, i syfte att förenkla och tydliggöra användningen av institutet. Bland annat föreslås det att en särskild gransk- are ska kunna utses utan att frågan först behandlas på en förenings- eller bolagsstämma. Hur en särskild granskare utses Regeringens förslag: ska kunna utse en särskild gransk- are i ett aktiebolag eller en ekonomisk förening utan att frågan först prövas på en bolags- eller föreningsstämma. En förutsättning ska vara att ägare till minst en tiondel av samtliga aktier i bolaget respektive minst en tiondel av medlemmarna i föreningen står bakom ansökan. Den som utses till särskild granskare ska vara lämplig för uppdraget och oberoende i förhållande till bolaget och dess ägare respektive föreningen och dess medlemmar. Förslagen i promemorian (Ds 2015:25) överensstämmer med rege- ringens förslag (se s. 40, 47 och 56). Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslagen eller har inga invändningar mot dem. anser att det finns goda skäl för förslaget att en särskild granskare ska kunna utses utan stämmobehandling men menar att risken för missbruk av möjligheten att få en särskild granskare utsedd motiverar en utvärdering av reglerna inom på den risk för minoritetsmissbruk som förslaget skapar. föreningen anser att aktiemarknadsbolag bör undantas från förslaget. Bostadsrätterna, och är kritiska till förslaget såvitt avser bostadsrättsföreningar och menar att den befintliga regleringen utgör ett tillräckligt skydd för minoriteten. De anser i stället att stämmans möjlighet att skjuta upp ett beslut om utseende av särskild granskare bör avstyrker att det införs ett uttryckligt oberoen- dekrav för särskilda granskare. Verket anför att ett sådant krav skulle kunna användas av styrelsen i förhalningssyfte och att det skulle vara svårt för att bedöma granskarens oberoende. Skälen för regeringens förslag Ett alternativ till stämmobehandling En aktieägare som vill att en särskild granskare ska utses i bolaget måste först framställa ett förslag om det på en ordinarie bolagsstämma eller en annan bolagsstämma där ärendet ska behandlas enligt kallelsen till stäm- Om ägare till minst en tiondel av samtliga aktier eller till minst en tredjedel av de aktier som är företrädda vid stämman röstar för förslaget ska , efter ansökan av någon aktieägare, utse en eller flera särskilda granskare (10 kap. 22 § aktiebolagslagen). för särskild granskning i en ekonomisk förening. I en sådan förening gäller att minst en tiondel av samtliga medlemmar eller minst en tredjedel av de som är närvarande på stämman ska rösta för förslaget, för att ska utse en eller flera särskilda granskare (9 kap. 2 § lagen om ekonomiska föreningar). Genom att frågan om att utse en särskild granskare behandlas på en bolags- eller föreningsstämma får aktieägarna respektive medlemmarna samt styrelsen och den verkställande direktören möjlighet att yttra sig över förslaget. De oklarheter eller påstådda missförhållanden som ligger bakom förslaget om granskning kan diskuteras och kanske redas ut. En öppen diskussion på stämman är i de allra flesta fall till nytta för företaget och dess aktieägare eller medlemmar. Om det på förhand är klarlagt att det finns tillräckligt stöd för förslaget kan det emellertid för en aktieägare eller medlem framstå som tidsödande att behöva gå via stämman för att få en särskild granskare utsedd. Kravet på stämmobehandling kan dessutom utnyttjas av majoriteten för att motarbeta minoritetens förslag och utgör därmed en svaghet i minoritets- skyddet. Det har enligt promemorian förekommit att stämman har fördröjt ett beslut att utse en särskild granskare genom att besluta att bordlägga ärendet . En möjlighet att få en särskild granskare utsedd utan att frågan först måste behandlas på en stämma skulle både förenkla processen och minska risken för missbruk från majoritetens sida. En sådan möjlighet skulle också underlätta för medlemmar i en bostadsrättsförening som av olika skäl kan ha svårt att driva kravet på särskild granskning inför och vid stämman. Det problemet löser inte förslaget från Bostadsrätterna, och att begränsa tiden som stämmobehandlingen kan skjutas upp. Om ett alternativ till stämmobehandling införs kan en minoritet snabbare och enklare vidta åtgärder om det finns misstankar om att ledningen inte följer gällande regelverk. Regeringen anser mot denna bakgrund att det bör införas ett sådant alternativ. Reglerna bör utformas i enlighet med förslaget i promemorian. Det innebär att en eller flera aktieägare, som tillsammans äger minst en tiondel av aktierna i bolaget, respektive en tiondel av medlemmarna i en ekonomisk förening ska kunna ansöka om att utser en särskild granskare, utan föregående stämmobehandling. Även om det är mer ovanligt med särskild granskning i aktiemarknadsbolag anser rege- ringen inte att det, som föreslår, finns skäl att undanta sådana bolag från den nya regleringen. Bland andra och vid pekar på risken för missbruk från minoritetens sida om kravet på stämmobehandling tas bort. Enligt regeringens mening framstår den risken som liten. Om det blir något enklare att få en särskild granskare utsedd, kan granskningsmöjligheten i och för sig komma att användas i fler fall än . Det i praktiken viktigaste hindret mot missbruk av reglerna torde emellertid ligga i kravet på att ägare till minst en tiondel av aktierna respektive en tiondel av medlemmarna måste stödja förslaget. Det kravet är det inte aktuellt att ändra. I avsnitt 5.5 föreslår regeringen dessutom att det ska införas ett kostnadsansvar för den som ansöker om särskild granskning trots att granskningen är uppenbart obehövlig. Det förslaget minskar risken för missbruk ytterligare. 2019/20:194 En särskild granskare ska vara lämplig och oberoende Den som är underårig eller i konkurs eller som har fått näringsförbud eller har förvaltare enligt får inte utses till särskild granskare (10 kap. 9 och 22 §§ aktiebolagslagen samt 8 kap. 12 § och 9 kap. 4 § lagen om ekonomiska föreningar). Vid sidan av dessa begränsningar finns det inget krav på att den person som utses till särskild granskare ska vara lämplig för uppdraget. I de allra flesta fall utses emellertid en advokat eller yrkesrevisor till särskild granskare. För dessa yrkesgrupper finns särskilda yrkesetiska regler. Avsaknaden av ett särskilt lämplighetskrav i den hittills- varande regleringen leder därmed sällan till något problem i praktiken. Enligt regeringens mening finns det likväl skäl att i regelverket under- stryka att den som utses till särskild granskare ska ha den kunskap och erfarenhet som krävs för uppdraget. Detta är en självklar utgångspunkt, som för övrigt redan gäller för gode män i inlösentvister och för likvi- datorer (22 kap. 9 § och 25 kap. 28 § aktiebolagslagen samt 17 kap. 24 § lagen om ekonomiska föreningar). Ett lämplighetskrav skulle dessutom bidra till att motverka oseriösa förslag om särskild granskning. Ett sådant krav bör därför införas. I promemorian föreslås det även att det ska införas ett uttryckligt krav på att den som utses till särskild granskare ska vara oberoende i förhållande till företaget och aktieägarna respektive medlemmarna. Detta oberoende- krav föreslås gälla utöver de jävsregler som redan gäller för särskilda granskare (10 kap. 10, 11 och 22 §§ aktiebolagslagen samt 8 kap. 19 och 20§§ och 9 kap. 4 § lagen om ekonomiska föreningar). Avsikten med för- slaget är att det inte ska få finnas några omständigheter som kan ge befogad anledning att ifrågasätta granskarens integritet och självständighet i för- hållande till företaget eller dess ägare respektive medlemmar. Även om många av de problem i oberoendehänseende som kan tänkas uppstå omfattas av de befintliga jävsbestämmelserna kan det finnas situa- tioner då granskarens objektivitet kan ifrågasättas, utan att det är fråga om jäv i formell mening. För institutets legitimitet och effektivitet är det viktigt att det inte kan misstänkas att den särskilda granskaren har några särskilda kopplingar till en part eller förutfattade meningar i tvisten. menar att det kan vara svårt för verket att bedöma obero- endefrågan när en särskild granskare ska utses. Enligt regeringens mening bör ansökningsförfarandet emellertid kunna utformas så att en enkel obe- roendeprövning kan göras i samband med att ansökan ges in. Även ett krav på oberoende bör därför införas. I författningskommentaren utvecklas hur bestämmelserna är avsedda att tillämpas (se avsnitt 12). 5.2Den särskilda granskningens omfattning Regeringens förslag: En särskild granskning ska som längst kunna avse tiden fram till den tidpunkt då ansökan om särskild granskning kom in till . Ett förslag eller en ansökan om särskild granskning ska innehålla upp- gifter om vad som ska granskas och om den tidsperiod som gransk- ningen ska omfatta. Regeringens bedömning: Det bör inte krävas att skälen för gransk- Prop. 2019/20:194 ningen anges i ett förslag eller en ansökan om särskild granskning. Förslagen i promemorian (Ds 2015:25) överensstämmer i stora delar med regeringens förslag och bedömning. I promemorian föreslås det att granskningsuppdraget som längst ska kunna avse tiden fram till dess att den särskilda granskaren utses av och att ett förslag eller en ansökan om särskild granskning också ska innehålla en uppgift om skälen för granskningen (se s. 43 och 56). Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna tillstyrker förslagen eller har inga invändningar mot dem. avstyrker att skälen för granskningen ska anges i en ansökan om särskild granskning. Verket anser vidare att den tidsperiod som granskningen ska avse bör begränsas så att den inte får omfatta tiden efter det att ett beslut fattas på en bolags- eller föreningsstämma eller, om ansökan till görs utan stämmo- behandling, tiden efter det att ansökan har undertecknats av minst en sökande. Skälen för regeringens förslag och bedömning En särskild granskning får avse bolagets eller föreningens förvaltning och räkenskaper under en viss förfluten tid eller vissa åtgärder eller förhåll- anden i företaget (10 kap. 21 § aktiebolagslagen och 9 kap. 1 § lagen om ekonomiska föreningar). Det anges inte i någon av lagarna vilka uppgifter ett förslag om särskild granskning ska innehålla eller vad som är ett tillåtet granskningstema. En begränsning av vilka granskningsteman som är möj- liga följer dock av syftet med granskningsinstitutet. Särskild granskning är en extraordinär åtgärd som är avsedd att användas när det finns eller kan misstänkas finnas oegentligheter eller andra missförhållanden i bolaget eller föreningen som bör utredas genom en specialundersökning (prop. 1975:103 s. 437 och prop. 1986/87:7 s. 171). Den särskilda granskningens omfattning i tid Varken aktiebolagslagen eller lagen om ekonomiska föreningar är helt tydlig när det gäller vilken tidsperiod som en särskild granskning kan avse. Det anges enbart att en granskning av bolagets eller föreningens förvalt- ning och räkenskaper ska avse viss förfluten tid, men vilken händelse som utgör utgångspunkt när det bestäms vad som ska anses vara förfluten tid anges inte.