prop · H80354 · 2020-12-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:54 Ökad ordning och säkerhet i frivården Regeringen överlämnar denna proposition till . Vid frivårdskontoren bedrivs kriminalvård ute i samhället. En hög nivå av ordning och säkerhet på frivårdskontor är viktig för att besökare ska vara säkra och trygga och för att säkerställa en bra arbetsmiljö för dem som arbetar där. Regeringen föreslår en ny lag om säkerhetskontroll på frivårdskontor. Säkerhetskontroll ska få genomföras om det behövs för att begränsa risken för att det begås brott som innebär allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom. Syftet med en säkerhetskontroll är att upptäcka vapen och andra farliga föremål. Kontrollen ska i första hand utföras av Kriminalvårdens egen personal men den ska även kunna utföras av polismän och ordningsvakter. Den ska få bestå av kroppsvisitation och undersökning av väskor och andra föremål, i första hand med en metalldetektor eller en annan liknande anordning. Lagen reglerar också bl.a. vad som händer när farliga föremål upptäcks. Den nya lagen föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om säkerhetskontroll på Förslag till lag om ändring i lagen (1980:578) om 3 Ärendet och dess beredning .............................................................. 4 Ökade möjligheter till säkerhetskontroll i frivården ......................... Det nuvarande säkerhetsarbetet.......................................... Säkerhetskontroll i domstol.............................................. Det behöver finnas möjlighet till säkerhetskontroll i En ny lag om säkerhetskontroll i frivård .......................... Förutsättningar för säkerhetskontroll i frivården.............. Beslut om säkerhetskontroll ............................................. Vem som omfattas av säkerhetskontrollen....................... Vem som utför kontrollen ................................................ Hur kontrollen går till....................................................... Personer som vägrar att genomgå kontroll ....................... Hantering och förvaring av föremål ................................. Förordnande av ordningsvakter........................................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om säkerhetskontroll på Förslaget till lag om ändring i lagen (1980:578) om Sammanfattning av utkast till lagrådsremiss Ökad ordning och säkerhet i frivården....................................... Lagförslaget i utkast till lagrådsremiss............................. Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om säkerhetskontroll på frivårdskontor. 2.Riksdagen antar regeringens förslag lag om ändring i lagen (1980:578) om ordningsvakter. Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om säkerhetskontroll på Härigenom föreskrivs följande. 1 § Säkerhetskontroll får genomföras på ett frivårdskontor om det behövs för att begränsa risken för att det där begås brott som innebär allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom. 2 § En säkerhetskontroll beslutas av den person som Kriminalvården har utsett eller någon som han eller hon har delegerat beslutanderätten till. Den person som Kriminalvården utser ska vara chef med ansvar för frivårdskontoret. Innan en säkerhetskontroll beslutas ska samråd ske med . Samråd behöver dock inte ske om det är uppenbart obehövligt. Ett beslut om säkerhetskontroll ska avse , dock längst , eller ett visst möte. I beslutet ska det anges vilka lokaler kontrollen ska omfatta. Vem som omfattas av säkerhetskontrollen 3 § En säkerhetskontroll omfattar dem som har kallats till ett möte i de lokaler som kontrollen omfattar och övriga besökare till lokalerna. 2.personer som tjänstgör i en övervakningsnämnd som sammanträder på frivårdskontoret, övervakare eller andra som utför uppdrag i övervakningsnämnden eller inom frivården, 3.polismän, ordningsvakter eller advokater som i tjänsten infinner sig på frivårdskontoret, eller 4.personer som är omhändertagna. 4 § Om det finns särskilda skäl, får den som enligt 2 § första stycket beslutar om säkerhetskontrollen 1.undanta andra personer än de som är undantagna enligt 3 § andra stycket från kontrollen, eller 2.besluta att personer som annars skulle vara undantagna enligt 3 § andra stycket ska omfattas av kontrollen. 5 § En identitetskontroll får bara göras för att ta reda på om en person som uppger att han eller hon inte omfattas av säkerhetskontroll ska undantas från kontrollen. Vem som utför kontrollen 6 § En säkerhetskontroll får utföras av en anställd inom som har förordnats för uppgiften. En säkerhetskontroll får också utföras av en polisman eller av en ordningsvakt som står under ledning av en polisman. Säkerhetskontrollen ska i sådana fall utföras efter närmare anvisningar av . Hur kontrollen går till 7§ En säkerhetskontroll ska inriktas på att upptäcka vapen och andra föremål som är ägnade att komma till användning vid brott som avses i 1 §. För detta ändamål får kroppsvisitation utföras. Väskor och andra föremål som påträffas i de lokaler som kontrollen omfattar får undersökas. 8§ Kroppsvisitation och undersökning av väskor och andra föremål ska genomföras med en metalldetektor eller en annan liknande anordning eller, om det finns särskilda skäl, på annat sätt. Kroppsvisitation som är av mera väsentlig omfattning ska utföras i ett avskilt utrymme och om möjligt i vittnes närvaro. Om kroppsvisitation eller undersökning av väskor och andra föremål ska genomföras på annat sätt än med en metalldetektor eller en annan liknande anordning, ska den uppgiften utföras av en polisman eller en anställd inom eller av en ordningsvakt som har godkänt för sådana uppgifter. Sådan kroppsvisitation får bara utföras eller bevittnas av en person som är av samma kön som den som visiteras, om undersökningen avser annat än föremål som den visiterade har med sig. Vägran att genomgå kontroll 9 § Den som vägrar att genomgå en säkerhetskontroll ska inte ges tillträde till de lokaler som kontrollen omfattar, om inte annat följer av andra stycket, och får avvisas eller avlägsnas från dessa lokaler. Om någon som är kallad till ett möte på frivårdskontoret vägrar att genomgå en säkerhetskontroll, ska detta anmälas till den som enligt 2 § första stycket beslutar om säkerhetskontroll. Han eller hon ska då avgöra om den kallade ska undantas från kontrollen. Gäller kallelsen ett möte i övervakningsnämnden ska han eller hon samråda med nämndens ordförande, om det kan ske. Om det är möjligt att begära handräckning av ifall den kallade uteblir, får den som enligt 2 § första stycket beslutar om säkerhetskontroll besluta att den kallade trots sin vägran ska genomgå kontrollen. Hantering när föremål hittas 10 § Om det vid en säkerhetskontroll påträffas något sådant föremål som avses i 7 § första stycket och det inte tas i beslag enligt bestämmelserna i 2020/21:54 , ska den som föremålet påträffas hos uppmanas att lämna det ifrån sig för förvaring. Den som inte följer en uppmaning att lämna ett föremål för förvaring ska inte ges tillträde till de lokaler som kontrollen omfattar, om inte annat följer av andra stycket, och får avvisas eller avlägsnas från dessa lokaler. Om det inte finns någon känd innehavare till ett föremål som påträffas, får föremålet omhändertas. Om någon som är kallad till ett möte på frivårdskontoret inte följer en uppmaning enligt första stycket, ska detta anmälas till den som enligt 2 § första stycket beslutar om säkerhetskontroll. Han eller hon ska då avgöra om den kallade ska få tillträde utan att lämna ifrån sig föremålet. Gäller kallelsen ett möte i övervakningsnämnden ska han eller hon samråda med nämndens ordförande, om det kan ske. Om det är möjligt att begära handräckning av ifall den kallade uteblir, får den som enligt 2 § första stycket beslutar om säkerhetskontroll besluta att föremålet trots hans eller hennes vägran ska omhändertas för förvaring. 11 § Ett föremål som har lämnats till förvaring eller omhändertagits ska förvaras säkert. På begäran ska ett bevis om att ett föremål har lämnats till förvaring eller omhändertagits utfärdas. Föremålet ska på begäran lämnas tillbaka till den som hade det med sig när han eller hon lämnar de lokaler som kontrollen omfattar. 12 § Beslut enligt denna lag får inte överklagas. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1980:578) Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1980:578) om ordningsvakter dels att 3 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 2 c §, av följande lydelse. Ordningsvakter får förordnas att tjänstgöra vid säkerhetskontroll enligt lagen (2021:000) om säkerhetskontroll på frivårdskontor. Om det finns ett särskilt behov Om det finns ett särskilt behov och det är av väsentlig betydelse och det är av väsentlig betydelse från allmän synpunkt, får ordnings- från allmän synpunkt, får ordnings- vakter förordnas även i annat fall än vakter förordnas även i annat fall än som avses i 2–2 b §§. som avses i 2–2 c §§. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:295. Ärendet och dess beredning gav 2005 in en begäran till om att i lag ge möjlighet att generellt införa kontroller såsom kroppsvisitation av frivårdsklienter som besöker frivårdskontor. Kriminalvården fick i uppdrag av regeringen att senast kartlägga och beskriva de problem avseende säkerheten som kan finnas vid och utifrån kartläggningen analysera om det finns behov av att vidta särskilda åtgärder. Om Kriminalvården fann att så var fallet skulle de förslag som det fanns anledning till lämnas tillsammans med en konsekvensanalys av förslagen. återrapporterade Kriminalvården uppdraget och gav Kriminalvården in en kompletterande skrivelse om säkerhetskontroll vid frivårdskontor där det bl.a. framgår att myndigheten gör bedömningen att regeringen bör gå vidare med Kriminalvårdens förslag om säkerhetskontroll i form av inpasseringskontroll med kroppsvisitation vid frivårdskontor och ta fram ett lagförslag (Ju2013/04149). Mot bakgrund av Kriminalvårdens begäran togs ett utkast till lagrådsremiss fram inom (Ju2020/02541). En sammanfattning av utkastet till lagrådsremiss finns i bilaga 1 och utkastets lagförslag finns i bilaga 2. Utkastet till lagrådsremiss har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2020/02541). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4Ökade möjligheter till säkerhetskontroll i frivården Frivård är kriminalvård ute i samhället … Frivård är en del av Kriminalvårdens verksamhet. Det finns 13 verksamhetsområden för frivård. Ett verksamhetsområde leds av en kriminalvårdschef, vilket är ett samlingsnamn för cheferna för de lokala verksamhetsområdena, dvs. anstaltscheferna, anstalts- och häktescheferna, häktescheferna och frivårdscheferna. När ett verksamhetsområde enbart omfattar frivård benämns den för området ansvariga kriminalvårdschefen frivårdschef. I varje verksamhetsområde finns ett eller flera verksamhetsställen, frivårdskontor. Det finns totalt 33 frivårdskontor och på varje kontor finns det en eller flera kriminalvårdsinspektörer som leder det dagliga arbetet. Ordet frivårdskontor kan också användas om de lokaler ett frivårdskontor Prop. 2020/21:54 i organisatorisk bemärkelse använder. Vid frivårdskontoren verkställs domar på skyddstillsyn med eller utan föreskrift om samhällstjänst respektive kontraktsvård, domar på fängelse som verkställs genom intensivövervakning med elektronisk kontroll samt villkorliga domar med föreskrift om samhällstjänst. Frivårdskontoren ansvarar också för övervakning efter villkorlig frigivning och gör personutredningar i brottmål. De står vidare för administrativt stöd åt övervakningsnämnderna. får Kriminalvården ansvar för verkställigheten av ungdomsövervakning, som är en ny påföljd för unga lagöverträdare (prop. 2019/20:118). Även verkställighet av ungdomsövervakning kommer att utföras av frivården. Kriminalvården arbetar med s.k. dynamisk säkerhet som en grund för sitt säkerhetsarbete. Det begreppet står för en helhetssyn på säkerhet och omfattar bl.a. fysisk och teknisk säkerhet, förhållningssätt och bemötande, tillgänglighet och utbildning samt regelverk, instruktioner och rutiner. De olika delarna i det dynamiska säkerhetskonceptet ska vägas samman och anpassas på ett dynamiskt sätt efter säkerhetsnivån och de behov som för tillfället finns på varje frivårdskontor. har säkerhetsarbetet i frivården förbättrats i flera avseenden. När det gäller den fysiska och tekniska säkerheten har en särskild normering tagits fram för frivårdskontor. Normeringen ska användas vid all nybyggnation och tillbyggnad och handlar t.ex. om vilken typ av säkerhetsteknik som ska finnas på frivårdskontor. För att ytterligare effektivisera säkerhetsarbetet har en särskild frivårdsanpassad säkerhetsutbildning tagits fram. En ny säkerhetsorganisation har också beslutats som innebär likriktning av roller och benämningar och ska ge bättre förutsättningar för förebyggande säkerhetsarbete och förmåga att hantera incidenter. Det görs säkerhetsbedömningar av alla klienter inom frivården för att bl.a. identifiera vilka risker som är knutna till varje klient. Säkerhetsbedömningarna används i det förebyggande säkerhetsarbetet. Utöver den dynamiska säkerheten har Kriminalvården en nollvision inom säkerhetsområdet som uttrycks som att ”inga rymningar, ingen narkotika eller otillåtna preparat, inga kriminella aktiviteter och inget våld, inga hot eller trakasserier, vare sig mot medarbetare, mellan intagna på våra anstalter och häkten eller klienter i frivården accepteras”. …vilket ställer höga krav på säkerhetsarbetet De personer som kommer till frivården påbörjades totalt 10 807 verkställigheter inom frivården. Bland frivårdens klienter förekommer såväl personer som har dömts för mindre allvarlig brottslighet som personer som precis har blivit villkorligt frigivna från anstalter i högsta säkerhetsklass. Av de klienter som påbörjade verkställighet av en dom på skyddstillsyn 2017–2019 var 20–, varav de flesta i åldrarna 20– . Av de klienter som påbörjade sin verkställighet var dömda för narkotikabrott eller smuggling som huvudbrott. Nästan var femte av de klienter som påbörjade verkställighet av villkorlig dom med samhällstjänst 2017–2019 var 20–, vilket gjorde denna åldersgrupp till den största. De vanligaste huvudbrotten var våldsbrott följt av rattfylleri. Antalet fängelsedömda som påbörjade intensivövervakning med elektronisk kontroll (IÖV) 2017–2019 var ganska jämnt fördelat över ålder, bortsett från att endast ett fåtal klienter var . Det var främst klienter dömda till fängelse för rattfylleri som påbörjade IÖV 2011–2019. Av de klienter som blev villkorligt frigivna –2019 var fler än hälften 20–. En stor del av de fängelsedömda klienterna var dömda för narkotikabrott, smuggling eller våldsbrott (KOS 2019. Kriminalvård och statistik). Personal i Kriminalvården rapporterar incidenter i ett riskhanteringssystem benämnt ISAP. Vid en genomgång av 90–av alla rapporter avseende incidenter i frivården mellan och fanns, enligt uppgift från Kriminalvården, 134 rapporter om verktyg, 42 rapporter om kniv eller vapen, 2 rapporter om pistol, 52 rapporter om skyddsväst och 170 rapporter om berusad eller påverkad person. Det fanns också ett antal rapporter om påträffade kanyler och andra drogrelaterade verktyg samt fynd av vad man kan förmoda är kvarglömd narkotika. Därtill kommer rapportering av händelser som är bedömda som allvarliga eller mycket allvarliga och som handlar om hot och våld mot personal i frivård och mellan klienter i frivård (Kriminalvårdens årsredovisning 2019 s. 124 och 2018 s. 149). Tabell 3.1 Rapportering av hot och våld mot personal i frivård Avser händelser som är bedömda som ”allvarliga” eller ”mycket allvarliga” Tabell 3.2 Rapportering av hot och våld mellan klienter i frivård Avser händelser som är bedömda som ”allvarliga” eller ”mycket allvarliga” Det kan också nämnas att det inträffade en skottlossning utanför ett frivårdskontor vilket fick att genomföra inspektioner hos . beslutade att förbjuda Kriminalvården att efter bedriva verksamhet med frivård på arbetsställe område Frivård och , om det inte är säkerställt att vapen inte kan föras in i Prop. 2020/21:54 lokalerna. Som skäl för förbudet angavs i huvudsak att det har visat sig möjligt att föra in vapen i lokalerna och att det därför finns brister i arbetsmiljön som kan leda till att någon skadas eller blir sjuk. Kriminalvården överklagade beslut och förvaltningsrätten biföll överklagandet och upphävde beslutet. Enligt förvaltningsrättens dom framgår av utredningen i målet bl.a. att det vid inspektioner har framkommit att personal på arbetsstället upptäckt knivar och misstänkt andra vapen och skyddsvästar hos besökande klienter. Det har även framkommit att besökande klienter haft egna livvakter och att obehöriga kommit in i lokalerna. Med anledning av inspektionerna har Kriminalvården upprättat en handlingsplan med riskbedömningar. Kriminalvården har bl.a. bedömt risken för att skjutvapen kan tas med in i lokalerna och att obehöriga kommer in i lokalerna som allvarliga. Kriminalvården har också vidtagit åtgärder i form av bl.a. ett nationellt bokningssystem (Förvaltningsrätten i dom, mål nr 29235-19). överklagade förvaltningsrättens dom. beslutade kammarrätten att inte meddela prövningstillstånd (Kammarrätten i beslut, mål nr 2140-20). Kammarrättens beslut har fått laga kraft. Säkerhetskontroller förekommer i en rad verksamheter och syftar till att ge dessa ett särskilt skydd. Regleringar om säkerhetskontroll finns bl.a. i lagen (1988:144) om säkerhetskontroll i , lagen (2010:294) om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden i kommuner och regioner och lagen (2018:1974) om säkerhetskontroll vid offentliga sammanträden. Även Kriminalvården har möjlighet att besluta om säkerhetskontroll i vissa lokaler. Om det är nödvändigt för att säkerheten ska kunna upprätthållas vid ett häkte eller en anstalt får Kriminalvården besluta att alla personer som passerar in ska kroppsvisiteras. Syftet med kontrollen ska vara att söka efter otillåtna föremål (4 kap. 11 § häkteslagen [2010:611] och 8 kap. 11 § fängelselagen [2010:610]). De personer som kallas till besök på ett frivårdskontor är till viss del samma personer som kommer till de allmänna domstolarna. De överväganden som har gjorts när det gäller säkerhetskontroll i domstol är därför särskilt relevanta i det här sammanhanget. Möjligheten att genomföra säkerhetskontroll i domstol infördes genom lagen (1981:1064) om säkerhetskontroll i domstol. Säkerhetskontroll i domstol får genomföras om en sådan kontroll behövs för att begränsa risken för att det i en domstols lokaler eller i andra lokaler som används vid domstolsförhandling begås brott som innebär allvarlig fara för någons liv, hälsa eller frihet eller för omfattande förstörelse av egendom (1 §). Ett beslut om säkerhetskontroll ska avse , dock längst , eller en viss förhandling. Säkerhetskontrollen beslutas av domstolens chef eller någon annan lagfaren domare som han eller hon har delegerat beslutanderätten till. Om en säkerhetskontroll ska genomföras med anledning av en viss förhandling, får den även beslutas av rätten. 2020/21:54 kontroll beslutas ska samråd ske med och, om kontrollen ska genomföras med anledning av en viss förhandling i brottmål, med åklagaren. Samråd behöver dock inte ske om det är uppenbart obehövligt (2 §). En säkerhetskontroll genomförs, efter närmare anvisningar av , av en ordningsvakt under ledning av en polisman eller av en polisman (4 §). I lagen regleras också bl.a. hur en säkerhetskontroll ska genomföras och vad som ska hända med föremål som påträffas. Antalet domstolar som genomför fast säkerhetskontroll, dvs. daglig säkerhetskontroll som omfattat alla besökare till domstolen, ökade från 25 till 38 domstolar. Enligt uppgift från har säkerhetskontrollerna i domstol bl.a. lett till ökad upplevd trygghet, minskad risk för ordningsstörning och minimerad risk för att farliga föremål tas in i domstolen. överlämnades 296 beslag till och 27 233 föremål förvarades personen som hade föremålet med sig befann sig i de aktuella lokalerna. Erfarenheter visar att domstolar bedömer att det finns fortsatt behov av säkerhetskontroll när besluten omprövas. Mot bakgrund av samhällsutvecklingen och med hänsyn till kartläggning avseende särskilt utsatta områden, utsatta områden och riskområden bedömer det som sannolikt att antalet fasta säkerhetskontroller kommer att utökas ytterligare (årsredovisning 2019 s. 95 och 96). 4.3Det behöver finnas möjlighet till säkerhetskontroll i frivården Regeringens bedömning: Det finns behov av att få genomföra säkerhetskontroll i frivården. Bedömningen i utkastet till lagrådsremiss stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker bedömningen eller har ingen invändning mot den. Kriminalvården instämmer i att en möjlighet till säkerhetskontroll kommer att fungera som ett värdefullt komplement till de åtgärder som myndigheten kan vidta. Enligt i (Centrums första) finns det ett stort behov av ökad ordning och säkerhet i frivården och enligt nämnden gör sig samma säkerhetsrisker och behov gällande för verksamheten i övervakningsnämnderna. framhåller att ökad ordning och säkerhet i frivården ger Kriminalvården större möjligheter att behålla nyckelkompetens och främja ett längre arbetsliv genom hållbara, inkluderande och attraktiva arbetsplatser. anser att det är angeläget att följa upp vilka konsekvenser eventuella säkerhetskontroller får för deltagandet i olika möten och behandlingar inom frivården och rekommenderar att Kriminalvården utvärderar effekterna av kontrollen. Skälen för regeringens bedömning Det finns behov av säkerhetskontroll i frivården … Det ska vara en hög nivå av ordning och säkerhet på frivårdskontor. är viktigt för att personer som är kallade till frivården eller annars besöker ett frivårdskontor ska vara säkra och trygga men också för att säkerställa en bra arbetsmiljö för dem som arbetar där. Som framgår i avsnitt 4.1 tar frivården bl.a. emot besök av personer som är misstänkta eller dömda för grov brottslighet och det förekommer att både personal och andra besökare på frivårdskontor utsätts för hot och Frivårdens personal har också gjort ett antal incidentrapporter som bl.a. avser knivar och vapen. Därtill kommer att de löst sammansatta strukturerna inom organiserad brottslighet där lojaliteter ständigt skiftar och där våldskapitalet är högt innebär utmaningar för Kriminalvårdens säkerhetsarbete (Kriminalvårdens årsredovisning 2019 s. 62). Många av säkerhetsriskerna i frivården kan hanteras genom det säker- hetsarbete som beskrivs i avsnitt 4.1. Som exempel kan nämnas att frivård- ens bokningssystem används för att undvika att personer från rivaliserande nätverk möts i frivårdens lokaler. Det finns emellertid begränsningar i de åtgärder som är tillgängliga för att minska riskerna. Det är t.ex. inte möjligt för frivården, och särskilt inte för större frivårdskontor som tar emot besök av ett stort antal klienter, att ha dagsaktuell kunskap om varje person och dennes relationer med andra. En möjlighet att vid behov kon- trollera att t.ex. skjutvapen och knivar inte kommer in i lokalerna skulle därför innebära ett värdefullt komplement till de åtgärder som går att vidta Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att det finns behov av att få genomföra säkerhetskontroll i form av inpasseringskontroll med kroppsvisitation i frivården.