prop · H80358 · 2020-11-26 00:00:00 — Skolförordningen (2011:185) innehåller bestämmelser som kompletterar skollagen bl.a. när det gäller , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Bestämmelser för skolområdet som har meddelats av regeringen och finns även i Statens skolverks för- fattningssamling (SKOLFS). Allmänna bestämmelser om betyg finns i 3 kap. skollagen. skolan, grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska betyg sättas i den utsträckning och form som följer av skollagen eller annan författning. Rektorn ska se till att betyg sätts i enlighet med skollagen och andra för- fattningar och eleverna ska informeras om de grunder som tillämpas vid betygssättningen (3 kap. 13–15 §§ skollagen). Närmare om tidpunkten för betygssättningen och sammanfattande betyg Tidpunkten för betygssättningen regleras i skollagen. betyg sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 6 i alla ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. grundsärskolan, om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det. sameskolan gäller att betyg ska sättas i slutet av varje termin i årskurs 6 i de ämnen som eleven fått undervisning i under terminen. gäller även i specialskolan, från och med årskurs 7 (10 kap. 15 §, 11 kap. 19 §, 12 kap. 15 § och 13 kap. 16 och 17 §§ skollagen). Om undervisningen i naturorienterande ämnen respektive samhälls- orienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av årskurs 6, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i årskurs 6 i och same- Motsvarande gäller i specialskolan i årskurs 7 (10 kap. 15 §, 13 kap. 16 § och 12 kap. 15 § skollagen). I grundsärskolan innefattar naturorienterande ämnen och samhällsorien- terande ämnen inte enskilda ämnen utan betyg sätts i dessa två ämnen (11 kap. 6 och 19 §§ skollagen). Om en elev i grundsärskolan har läst ett ämne enligt kursplaner och eleven eller elevens vårdnads- havare begär att betyg sätts i ämnet, ska dock bestämmelser som gäller betygssättning i tillämpas (11 kap. 21 § skollagen). Som betyg ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas i , sameskolan och specialskolan. Högsta betyg betecknas med A och lägsta godkända betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. Detsamma gäller för grundsärskolan förutom att för den Prop. 2020/21:58 elev som inte uppnår kraven för betyget E ska betyg inte sättas i ämnet (10 kap. 17 §, 11 kap. 20 §, 12 kap. 17 § och 13 kap. 18 § skollagen). Om det i , sameskolan och specialskolan saknas underlag för bedömning av en elevs kunskaper i ett ämne på grund av elevens frånvaro, ska betyg inte sättas i ämnet (10 kap. 18 §, 12 kap. 18 § och 13 kap. 19 § skollagen). Att det ska finnas kunskapskrav för betygen A–E regleras i skolförordningen (6 kap. 7 §). För ska kunskapskrav finnas i årskurs 1 för läsförståelse, i årskurs 3 för matematik, svenska och svenska som andraspråk samt gemensamt dels för samhällsorienterande ämnen, dels för naturorienterande ämnen, i årskurs 6 för samtliga ämnen utom moderna språk och i årskurs 9 för samtliga ämnen. Kunskapskraven i årskurs 1 och 3 anger den lägsta godtagbara kunskapsnivån för en elev i slutet av årskursen. Kunskapskraven i årskurs 6 anger den kunskapsnivå som krävs för ett visst betyg när betyg sätts sista gången före slutet av årskurs 6. Kunskapskraven i årskurs 9 anger den kunskapsnivå som krävs för ett visst betyg när ett ämne avslutas (9 kap. 2 § skolförordningen). Det är som meddelar föreskrifter om vilka kunskapskrav som gäller för bl.a. ämnen, samiska, grundsärskolans ämnen och ämnesområden samt för vissa ämnen i specialskolan (SKOLFS 2011:19, 2011:23, 2011:29, 2011:56 och 2011:57). När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper i årskurs 6 i , grundsärskolan och sameskolan ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. Efter årskurs 6 i och grundsärskolan ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9 (10 kap. 19 §, 11 kap. 22 § och 13 kap. 20 § skollagen). Motsvarande gäller specialskolan i årskurs 7–10 (12 kap. 19 § skollagen). När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska betyget bestämmas med hjälp av bestämda kunskapskrav (10 kap. 20 §, 11 kap. 22 § och 12 kap. 20 § skollagen). Vad innehåller en skriftlig individuell utvecklingsplan? I de årskurser där betyg inte sätts ska det i stället upprättas skriftliga individuella utvecklingsplaner. I en skriftlig individuell utvecklingsplan ska läraren dels ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen som eleven får undervisning i, dels sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. För en elev som ges särskilt stöd ska ett åtgärdsprogram utarbetas. Där ska det framgå vilka behoven är, hur de ska tillgodoses och hur åtgärderna ska följas upp. Om ett åtgärdsprogram utarbetats behöver inte den 2020/21:58 skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kunskapskraven (3 kap. 9 § skollagen). Den individuella utvecklingsplanen får innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet (se nedan) ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Det är rektorn som beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen (10 kap. 13 §, 11 kap. 16 och 16 a §§, 12 kap. 13 och 13 a §§ och 13 kap. 13 § skollagen). En skriftlig individuell utvecklingsplan ska upprättas vid ett av utvecklingssamtalen Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhållande till läroplanen och kunskapskraven i de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i. I vissa fall ska utvecklingssamtalen resultera i ett åtgärdsprogram (3 kap. 9 §, 10 kap. 12 §, 11 kap. 15 §, 12 kap. 12 § och 13 kap. 12 § skollagen). En skriftlig individuell utvecklingsplan ska upprättas en gång per läsår vid ett av utvecklingssamtalen i de årskurser där betyg inte ges, dvs. i årskurs 1–5 i , grundsärskolan och sameskolan samt i årskurs 1–6 i specialskolan. Skriftlig information om elevens skolgång får även ges vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Skriftliga individuella utvecklingsplaner ska även upprättas en gång per läsår för elever i årskurs 6–9 i grundsärskolan i de fall betyg inte sätts. Motsvarande gäller för elever i årskurs 7–10 i specialskolan som läser enligt grundsärskolans kursplaner (10 kap. 13 §, 11 kap. 16 och 16 a §§, 12 kap. 13 och 13 a §§ och 13 kap. 13 § skollagen). 5.3Den pågående försöksverksamheten med betyg från årskurs 4 Bemyndigandet i skollagen och försöksförordningen Den nuvarande försöksverksamheten med betyg från och med årskurs 4 grundar sig på ett bemyndigande i 3 kap. 13 a § skollagen, enligt förslag i propositionen En försöksverksamhet med betyg från och med årskurs 4 (prop. 2016/17:46). Enligt bemyndigandet får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om en försöksverksamhet som omfattar högst etthundra skolenheter och som avser betygssättning i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskola. Sådana föreskrifter får innebära undantag från kraven på att upprätta individuella utvecklingsplaner i dessa årskurser och skolformer. Bestämmelser om försöksverksamheten finns i förordningen (2017:175) Prop. 2020/21:58 om försöksverksamhet med betyg från årskurs 4 i , grundsär- skolan och sameskolan och från årskurs 5 i specialskolan (försöksförordningen). Av försöksförordningen framgår bland annat att för deltagande skolor ska betyg sättas och utfärdas i slutet av varje termin i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i slutet av varje termin i årskurs 5 och 6 i specialskolan, i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. När betyg sätts ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6 i , grundsärskolan och sameskolan och i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7 i specialskolan (3 § försöksförordningen). I de årskurser där betyg sätts finns det inte något krav på att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner (4 § försöksförordningen). Förutsättningar för deltagande i försöksverksamheten Förutsättningarna för deltagande i försöksverksamheten är att en huvudman bara får delta i försöksverksamheten om det hos den berörda skolenhetens rektor och lärare finns intresse av att delta. Rektorn ska ha dokumenterat sitt intresse genom en tjänsteanteckning. Lärarnas intresse ska ha uttryckts genom skriftlig dokumentation. För de lärare som är fackligt anslutna bör det göras genom arbetstagarorganisationer på skolenheten. Dessutom ska eleverna vid berörda skolenheter och deras vårdnadshavare ha haft möjlighet att yttra sig (5 § försöksförordningen). En huvudman med fyra skolenheter eller fler får delta i försöksverksamheten med högst en fjärdedel av alla sina skolenheter. En huvudman med tre eller färre skolenheter får delta med en skolenhet. Totalt får högst etthundra skolenheter delta i försöksverksamheten (6 och 7 §§ försöksförordningen). Vidare finns det bestämmelser om ansökan om deltagande i försöksverksamheten till , skyldighet för deltagande huvudmän att lämna de uppgifter som begär och att medverka i uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten, samt bemyndigande för att meddela föreskrifter om verkställighet av förordningen (8–11 §§ försöksförordningen). Förordningen trädde i kraft och tillämpas på utbildning från och med /18. Förordningen upphör att gälla vid utgången av . 6Skolor som vill ska kunna sätta betyg från årskurs 4 Regeringens förslag: Det bemyndigande i skollagen som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om en försöksverksamhet som avser betygssättning i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årkurs 5 och 6 i specialskolan ska upphävas. Det ska i stället införas bestämmelser i skollagen som innebär att en rektor får besluta att betyg ska sättas i dessa årskurser och skolformer vid en skolenhet som rektorn ansvarar för. Beslutsunderlaget ska dokumenteras. Lärarna vid berörd skolenhet ska ges tillfälle att yttra sig inför beslutet. Rektorn ska underrätta huvudmannen skriftligen om beslutet. Huvudmannen ska anmäla beslutet till . Ett beslut om att tidigare betygssättning ska upphöra att gälla för skolenheten ska fattas av rektorn i samma ordning som ett beslut om att tidigare betyg ska införas. Ett sådant beslut kan avse endast kommande årskullar som ännu inte har fått betyg eller även omfatta elever som redan har fått terminsbetyg i årskurs 4 i , grundsärskolan eller sameskolan eller i årskurs 5 i specialskolan med stöd av ett beslut om tidigare betygssättning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om dels när en rektor senast ska fatta ett beslut om införande av tidigare betygssättning inför ett läsår, dels när en rektor senast ska fatta ett beslut om upphävande av ett sådant beslut inför ett läsår. För skolenheter och årskurser som omfattas av ett beslut om tidigare betygssättning ska skollagens krav på att upprätta individuella utvecklingsplaner inte gälla. För elever vid skolenheter som omfattas av ett sådant beslut ska betyg sättas i slutet av varje termin i aktuella årskurser och skolformer i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande får rektorn besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas. Regeringens bedömning: I skolförordningen bör det införas en bestämmelse om när rektorn senast ska fatta beslut om att betyg ska sättas inför det läsår då beslutet ska börja gälla eller att ett sådant beslut ska upphöra att gälla. Departementspromemorians förslag: Överensstämmer huvudsakligen med regeringens förslag och bedömning. I promemorian föreslås inte att beslutsunderlaget ska dokumenteras eller att rektorn ska meddela sitt beslut till huvudmannen skriftligt. Det lämnas inte heller något förslag om reglering av ordningen för upphävande av beslut om tidigare betygssättning. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig avstyrker eller är negativa till förslaget. Ett mindre antal remissinstanser tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Till de remissinstanser som tillstyrker eller inte har något att invända mot förslaget hör Kammarrätten i , Sameskolstyrelsen, , , , och kommuner. kommun tillstyrker förslaget i alla delar men framför att förslaget om att rektorn fattar beslutet får konsekvenser för effektiv samordning av funktioner i digitala uppföljningssystem och i systematiskt kvalitetsarbete. instämmer i förslaget om att försöksverksamheten ska permanentas men anser att huvudmannen borde vara delaktig i rektorns beslut att införa betyg från årskurs 4. utvärdering (IFAU) anser att beslutet kan delegeras till rektorn under förutsättning att både betygssättningen och skriftliga individuella utvecklingsplaner då genomförs på ett sätt som möjliggör effektutvärdering och att det går att fastställa att effekterna på elevresultat av det pågående försöket inte tyder på att det finns negativa effekter av betygssättningen. Ett mindre antal remissinstanser, däribland (), Idéburna skolors riksförbund och , är negativa till att skyldigheten att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner föreslås tas bort om betyg från årskurs 4 införs. Många remissinstanser bl.a. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), , , , , och kommuner, Idéburna skolors riksförbund, och elevråd framför att det saknas vetenskapligt stöd för att tidigare betyg leder till högre kunskapsresultat. framför att det utifrån myndighetens samlade erfarenhet saknas tillräckligt kunskapsunderlag för att kunna bedöma från vilken årskurs som betyg bör sättas om dessa ska tidigareläggas. Enligt SPSM saknas det säker kunskap om vilka effekter betyg har för eleverna och att detta särskilt gäller för elever med funktionsnedsättning. framhåller att betydande forskning visar flera argument för att inte sätta betyg från årskurs 4. framför att det finns risk för ökade skillnader mellan elever eftersom utvärderingen av betyg i årskurs 6 visar att främst lågpresterande elevers kunskapsutveckling missgynnas av tidigare betyg. Flera remissinstanser, däribland och kommuner samt framför att tidigare betyg verkar leda till ökad stress hos eleverna. elevråd ser en stor risk för att betyg från årskurs 4 kommer att innebära en ytterligare ökning av bl.a. den psykiska ohälsan. , som avstyrker förslaget i sin helhet, har inget principiellt emot tidigare betyg men anser sig ha svårt att se nyttan med ännu tidigare betyg så länge reformen om betyg från årskurs 6 inte är grundligt utvärderad. Flera remissinstanser, bl.a. , och elevråd, framhåller att resultatet av utvärderingen av försöksverksamheten bör inväntas innan betyg från årskurs 4 införs. Även ser nackdelar med att det föreslagna beslutet fattas innan utvärderingen är rapporterad till regeringen. En majoritet av remissinstanserna avstyrker eller är negativa till att rektorn, och inte huvudmannen, föreslås få besluta att betyg ska införas från årskurs 4. Bland dessa remissinstanser finns bl.a. BO, , Skolinspektionen, SPSM, , ett flertal kommuner, däribland , , , och kommuner, Kommuner och Regioner (SKR), , samt . kommun har inga invändningar mot att betygssättning kan förekomma från årskurs 4 utan ser positivt på mångfalden av betygsmetoder som förslaget öppnar upp för. Kommunen anser dock att beslutsrätten om betyg från årskurs 4 bör fattas på en högre organisatorisk nivå än på rektorsnivå. välkomnar de ändringar och förtydliganden som har gjorts i förhållande till den tidigare departementspromemorian Möjlighet till betyg från årskurs 4 (U2019/04190). Skolinspektionen hänvisar dock till myndighetens tidigare lämnade synpunkter om att det är huvudmannen och inte rektor som ska besluta om när betyg ska sättas i årskurs 4 då det ytterst är huvudmannens ansvar att se till att skollagens bestämmelser följs i berörda delar. hänvisar till tidigare lämnade synpunkter där det framgår att förbundet i huvudsak är positivt till de förslag på förändringar som lämnas i promemorian, men har en tydlig invändning vad gäller själva beslutsfattandet i frågan. Förbundet konstaterar att vissa ändringar och förtydliganden härefter har gjorts, däremot inte när det gäller beslutsnivån. Enligt tidigare lämnade synpunkter framgår att förbundet har viss förståelse för det resonemang som förs i promemorian när det gäller rektorns ansvar för det pedagogiska arbetet samt lärares och rektorns ansvar för bedömning och betygssättning utifrån författningarnas krav i dessa frågor. Förbundet anser dock att det finns starka skäl som talar för att beslutanderätten rimligen bör landa hos respektive huvudman. Flera av instanserna lyfter fram det övergripande ansvar som huvudmannen har för sina skolenheter och anser att det inte är förenligt med att det enbart skulle vara upp till den enskilda rektorn att besluta i frågan. Kommuner och Regioner och anser att förslaget påverkar den kommunala självstyrelsen. BO, , , , och kommuner framför även att det påverkar likvärdigheten negativt om rektorn får besluta i frågan. vänder sig emot förslaget att lärares åsikter inte längre ges samma tyngd och att elevers och vårdnadshavares åsikter inte längre ska beaktas. SPSM anser att det ska finnas ett krav på skriftlig dokumentation av lärarnas inställning till tidigare betygssättning om förslaget införs. elevråd anser att det är positivt att formuleringen att lärare ska få möjlighet att yttra sig behålls men motsätter sig att elevers inflytande begränsas över ett viktigt beslut som rör hela studiesituationen. Även Skolinspektionen anser att kravet att ge eleverna möjlighet att yttra sig bör kvarstå. Skälen för regeringens förslag och bedömning betyg kan ge stöd i uppföljningen av elevers kunskapsutveckling Kunskapsresultaten i den svenska skolan måste förbättras. För att ge alla elever bästa möjligheter att utvecklas är det av största vikt att lärarna systematiskt följer upp, bedömer och utvärderar elevernas kunskapsutveckling. En viktig del i arbetet med att förbättra kunskapsresultaten är att säkerställa att alla elever får den ledning och stimulans som de behöver och att även stöd ges när så behövs. Det har debatterats om betyg i tidigare årskurser kan vara ett sätt att stärka uppföljningen av elevernas kunskapsutveckling. I såväl den departementspromemoria som ligger till grund för den nuvarande regleringen av försöksverksamheten, En bättre skolstart för alla: bedömning och betyg för progression i lärandet (U2014/4873), som den promemoria som ligger till grund för denna lagrådsremiss, argumenteras det för att införande av betyg tidigare i och motsvarande skolformer kan vara ett sätt att systematiskt följa upp elevernas kunskapsutveckling och främja att stöd ges i rätt tid. Flera remissinstanser, bl.a. , och elevråd, har dock påtalat att det saknas vetenskapligt stöd för att tidigare betyg främjar elevernas kunskapsutveckling. framför att det utifrån myndighetens samlade erfarenhet saknas tillräckligt kunskapsunderlag för att kunna bedöma från vilken årskurs som betyg bör sättas om dessa ska tidigareläggas. Regeringen konstaterar, likt flera remissinstanser, att det saknas vetenskapligt stöd för vilken årskurs som det är lämpligt att sätta betyg och hur det påverkar elevernas kunskapsutveckling. Däremot har på uppdrag av regeringen gjort en utvärdering av införandet av betyg från årskurs 6, som visar på både positiva och negativa konsekvenser av tidigare betyg (2017, rapport 451). Utvärderingen visar att betygen i årskurs 6 verkar ha lett till ett ökat fokus på elevernas kunskapsutveckling och då främst när det gäller de elever vars kunskaper inte når upp till kunskapskraven för betyget E. När det gäller elevernas kunskapsutveckling anger av lärarna att elevernas kunskapsutveckling är lite eller mycket högre efter att betygen infördes. Lite drygt hälften av lärarna uppger att den är ungefär som innan och anser att den är lägre efter införandet. Det framgår även av utvärderingen att av lärarna uppger att det med betygen är lite eller mycket lättare att upptäcka elever i behov av stöd. Framförallt uppger lärare som inte tidigare satt betyg att det efter införandet av betyg från årskurs 6 är något lättare att förstå elevernas kunskapsnivå och att identifiera vilka elever som riskerar att inte nå upp till betyget E. Trots detta konstaterar att flera omständigheter tyder på att det inte har skett någon förändring i hur många elever som faktiskt får stöd efter att betygen från årskurs 6 infördes jämfört med tidigare. Vidare visar utvärderingen att många uppfattar betygen som en tydlig information till elever och vårdnadshavare. av lärarna uppger att det i och med betygen är lite eller mycket lättare att få eleverna att förstå hur de ligger till kunskapsmässigt, och ungefär en tredjedel uppger att det är lättare att få elevernas vårdnadshavare att förstå detta. Även vårdnadshavare framför i intervjuer att betygen tydliggör var på skalan eleven ligger kunskapsmässigt. Enligt Idéburna skolors riksförbund visar en övervikt av resultaten inom den fria forskningen att testande och tidiga betyg inte ger ökad prestation hos barn. En av de viktigaste framgångsfaktorerna i skolan är i stället positiv förstärkning för motivation och lust att lära. visar utvärdering att tidigare betyg kan påverka elevernas motivation. Drygt hälften av lärarna i undersökningen upplever generellt elevernas motivation som högre till följd av betygen. av eleverna uppger att de arbetar hårdare när de vet att de får betyg och i intervjuer framgår att även vårdnadshavare upplever sina barns motivation som Som nämnts tidigare visar utvärdering av betyg från årskurs 6 att det även finns negativa konsekvenser av tidigare betyg. ringen framgår att det hos både lärare, elever och vårdnadshavare finns upplevelsen att olika grupper av elever påverkas på olika sätt av de tidigare Detta är något som även SPSM påpekar i sitt remissvar. presterande elever och flickor som grupp upplevs motiveras av betygen i högre grad än lågpresterande elever och pojkar. av lärarna att högpresterande elevers kunskapsutveckling är lite eller mycket högre efter införandet av betygen. Motsvarande siffra för låg- presterande elever är . att lågpresterande elevers kunskapsutveckling är mycket eller lite lägre efter betygens införande, jämfört med för högpresterande Motsvarande skillnader finns gällande flickor och pojkar. flickor upplever av lärarna att deras kunskapsutveckling är högre, jämfört för pojkar. Det är också fler lärare som upplever att pojkars kunskapsutveckling blivit lägre, , än som upplever samma sak för flickor, . remissvar att eftersom utvärderingen visar att främst lågpresterande elever