prop · H703116 · 2020-03-16 00:00:00 — Det förekommer i och för sig i andra författningar och synes där oftast ha en mer allmän innebörd, som inte kan antas förutsätta att ”den tredje parten” intar en självständig position. Såvitt Lagrådet kan förstå är avsikten också i förevarande lagförslag att begreppet ska tolkas mera allmänt och alltså inte ska ges den mera inskränkta tolkning av partsbegreppet som förestavas av avtals- rättsliga eller processuella hänsyn. En sådan mer allmän tolkning ger vid handen att vad som avses är att bolaget kan utse vem som helst, oavsett om denne skulle bli part eller inte. Eftersom en sådan vid tolkning synes avsedd i andra författningar där begreppet tredje part används har Lagrådet emellertid ingen erinran mot att det används också här. Men enligt Lagrådets mening skulle regleringen vinna i klarhet om partsbegreppet ersattes av ett begrepp som undanröjer varje anledning till tveksamhet om dess rätta innebörd. Begreppet tredje part används visserligen i den direktivbestämmelse som avses genomförd genom lagändringen, men såvitt Lagrådet kan bedöma är det inte nödvändigt att använda just direktivets ordval under förutsättning att ett annat ordval täcker in det som direktivet åsyftar. Lagrådet föreslår därför att begreppet ”tredje part” ersätts av ordet ”någon”. Vidare anges i paragrafen att intermediären ”ska” överlämna uppgifterna till den tredje parten. Det synes mindre lämpligt att reglera en sådan sak genom en lagstadgad allmän skyldighet att överlämna uppgifter. Ett överlämnande torde behöva regleras i det uppdrag som den får som utses 2019/20:116 Bilaga 14 2019/20:116 Bilaga 14 Det är däremot angeläget att lagtexten lämnar utrymme för ett uppdrag till den som bolaget utser. Bestämmelsen bör därför ändras till att ge intermediären möjlighet att överlämna uppgifterna. alltså att ordet ”ska” ersätts av ”får”. Lagrådet föreslår att paragrafens första stycke får följande lydelse. En intermediär ska på begäran av ett bolag vars aktier intermediären hanterar utan dröjsmål lämna uppgifter till bolaget om ägarna till aktierna. Detsamma gäller om begäran görs av någon som bolaget utsett. Uppgifterna får i så fall lämnas till denne. 3 a kap. 6 § Paragrafen, som reglerar behandlingen av de personuppgifter som förmed- las enligt 3 eller 4 §§, går tillbaka på artikel 3a.4 i det bakomliggande direktivet. Avsikten med bestämmelsen i direktivet synes vara att ange för vilket ändamål uppgifterna får behandlas. Därutöver anger bestämmelsen en yttersta tid för lagring av uppgifterna – från det att den person som uppgifterna rör upphörde att vara aktieägare – dock att får överskridas om detta följer av annan sektorsspecifik EU-lagstift- ning. För att innebörden i paragrafen ska framgå klarare föreslår Lagrådet att lagtexten formuleras på följande sätt. Ett svenskt bolag och en intermediär som tar emot personuppgifter i enlighet med 3 och 4 §§ får behandla uppgifterna för att göra det möjligt för bolaget att kommunicera med sina aktieägare i syfte att underlätta för dem att utöva sina rättigheter och engagera sig i bolaget. Uppgifterna får inte lagras efter det att bolaget eller intermediären fick vetskap om att den person som uppgifterna gäller är aktieägare. Detta gäller dock inte om längre lagrings- frist har fastställts genom en sektorsspecifik EU-förordning eller en före- skrift som genomför ett sektorsspecifikt EU-direktiv. 3 a kap. 9 § I paragrafen åläggs en intermediär att till aktieägaren eller till en tredje part som aktieägaren har utsett överföra bl.a. ”den standardiserade information som ett bolag måste tillhandahålla sina aktieägare för att de ska kunna utöva sina rättigheter eller, om informationen finns på bolagets webbplats, ett meddelande om det”. Det anges inte närmare vilken information som I författnings-kommentaren lämnas vissa exempel, t.ex. information som krävs för att aktieägaren ska kunna utnyttja sin rätt att rösta på bolagsstämman. Det ligger närmast till hands att tolka bestämmelsen så att den ålägger intermediären att – vad gäller aktieägare i svenska aktiebolag –överföra all den information som ett bolag enligt aktiebolagslagen är skyldigt att tillställa sina aktieägare. Frågan är dock vilken betydelse begreppet ”standardiserad” har i detta sammanhang. Enligt författnings- kommentaren avses med detta begrepp de krav som finns i kommissionens genomförandeförordning. I artikel 2 i den förordningen uppställs krav på standardiserat format för viss i artiklarna 3-8 angiven information. framstår dock som tveksamt om dessa artiklar omfattar all den information som ett aktiebolag enligt svensk rätt kan vara skyldigt att tillställa sina aktieägare. En tolkning är att intermediärens överförandeskyldighet omfattar endast det slaget av information som avses i artiklarna 3-8 i förordningen, en annan att skyldigheten är mera vidsträckt och att begreppet ”standardiserad” enbart syftar till att erinra om att informationen kan behöva lämnas i standardiserad form. I det fortsatta lagstiftnings- arbetet bör klargöras hur bestämmelsen är avsedd att förstås. I paragrafens inledning används uttrycket ”tredje part”. Såsom har berörts i anslutning till 3 a kap. 3 § är uttrycket mindre lämpligt i detta sammanhang. Lagrådet föreslår därför att orden ”en tredje part utsedd av aktieägaren” byts ut mot ”den som aktieägaren har utsett”. 3 a kap. 10 § Lagrådet föreslår att orden ”till en tredje part utsedd av aktieägaren” ersätts med ”till någon som aktieägaren har utsett” (jfr vad som anförts i anslutning till 3 a kap. 3 §). 3 a kap. 11 § Enligt paragrafen gäller inte intermediärens skyldighet att överföra information och skyldigheten att överföra meddelanden enligt 9 § 1 och 10 § om bolaget har skickat informationen eller meddelandet direkt till samtliga berörda aktieägare eller till tredje parter som aktieägarna har utsett. Såsom berörts i anslutning till 3 a kap. 3 § är uttrycket ”tredje parter” mindre lämpligt i det sammanhang där det används här. Också ordet ”samtliga” för tanken fel; avsikten är rimligen att intermediärens skyldigheter ska falla bort i den utsträckning bolaget har tillställt aktie- ägare informationen eller meddelandet. Lagrådet föreslår därför att paragrafen utformas på följande sätt. Skyldigheterna att överföra information eller meddelanden enligt 9 § 1 och 10 § gäller inte om det bolag vars aktier intermediären hanterar har skickat informationen eller meddelandet direkt till berörda aktieägare eller till någon som aktieägaren har utsett. Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen 7 kap. 28 § I paragrafen anges bl.a. att en framställning av aktieboken ska gälla förhållandena ett antal ”bankdagar” före bolagsstämman. Det är vid föredragningen upplyst att därmed avses som inte är , , , , nyårsafton eller allmän helgdag. Eftersom begreppet ”bankdag” inte är entydigt bör det enligt Lagrådets mening övervägas att begreppet antingen definieras i förevarande paragraf 2019/20:116 Bilaga 14 2019/20:116 Bilaga 14 genom ett sista stycke, t.ex. ”Med bankdag avses …” eller att det tydligt förklaras i författningskommentaren vad som avses. 27 kap. 6 a § Paragrafen ger en möjlighet att stryka felaktiga post- och e- postadresser ur aktiebolagsregistret. En tillämpning av paragrafen aktualiseras enbart när det står klart för att den registrerade adressen är felaktig. Om någon ny adress då inte anmäls, är det inte rimligt att låta den felaktiga adressen stå kvar, med de negativa effekter som detta kan innebära för den som tar del av uppgiften. Lagrådet föreslår därför att ska ha inte bara en möjlighet utan också en skyldighet att stryka den felaktiga adressen. Strykningen förutsätts normalt ske först efter det att har förelagt en ställföreträdare för bolaget att anmäla en ny adress. Såsom framgår av författningskommentaren ska dock något föreläggande inte skickas om bolaget saknar ställföreträdare. Detta blir tydligare om lag- texten utformas på följande sätt. Om det framgår att en uppgift i aktiebolagsregistret om bolagets postadress eller e-postadress är felaktig, ska förelägga en ställföreträdare för bolaget att anmäla en ny adress. Om föreläggandet inte följs, ska verket stryka den felaktiga adressen ur registret. Om bolaget saknar ställföreträdare, får stryka den felaktiga adressen utan något föregående föreläggande. Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2019/20:116 Kompletteringar till nya EU-regler om aktieägares rättigheter