prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — Anslaget är avsett för oförutsedda utgifter inklusive utgifter för ersättningar till enskilda för skador av statlig verksamhet enligt lagakraftvunnen dom eller efter uppgörelse som är så brådskande att ärendet inte hinner underställas , som utgifterna inte lämpligen kan täckas av andra anslagsändamål. Regeringen beslutar i varje enskilt fall om medel från anslaget ska tas i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom motsvarande indragning från annat anslag. provisionsutgifter blev lägre än budget Utgifterna för anslaget 1:3 provisionsutgifter blev , vilket är (67,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att anvisade medel var beräknade med en säkerhetsmarginal. Vid beräkningen togs hänsyn till att provisionsutgifterna kan variera betydligt mellan åren och att det finns en risk att utgifterna kan avvika mer uppåt än nedåt. Inflationskompensation och valutakursförluster medförde högre utgifter än 2018 Utgifterna för anslaget 1:1 Räntor på statsskulden blev (63,) högre än 2018. Ökningen förklaras främst av att betalade inflationskompensation för realobligationer som köptes tillbaka i bytesauktioner mot andra obligationer. När realobligationer förfaller eller köps tillbaka betalar staten kompensation för den inflation som varit sedan obligationerna gavs ut. Vidare blev valutakursförlusterna högre än föregående år. Valutakursförlusterna beror på att valutalån betalats tillbaka till en svagare kronkurs än när lånen togs upp. Den okonsoliderade statsskulden minskade med (11,) till , medan budgetöverskottet uppgick till Att skuldminskningen var större än budgetöverskottet beror bl.a. på att det fanns ett kassaöverskott som använde för att betala tillbaka lån som förföll. Överskottsmedlen har varit placerade i tillgångar på penningmarknaden i väntan på att användas till utgifter eller återbetalning av lån. 2.6.27Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Tabell 2.116 UO 27 Anslag Avgiften till Europeiska unionen -7,9 -7,9 Utgifterna inom utgiftsområdet utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen för EU-budgeten. Europeiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera. Eftersom EU-budgetens inkomster huvudsakligen utgörs av avgifter från medlemsstaterna styr budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning den nationella utgiftsnivån inom utgiftsområdet. avgift kan förändras och avvika från beräkningen i statens budget beroende på ett flertal faktorer, såsom faktisk uppbörd av tullar och importavgifter, revideringar av medlemsstaternas bruttonationalinkomst (BNI), utfallet av EU- budgeten och ändringsbudgetar på unionsnivå. Lägre avgift till EU än beräknat 2019 Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och blev därmed (7,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Orsaken till det lägre utfallet beror främst på att EU återbetalade ett överskott till på , vilket minskade årets BNI-avgift, och att EU:s fastställda budget blev lägre än vad som antogs i statens budget. Även tullavgiften blev lägre än beräkningen i statens budget. Avgiften till EU ökade 2019 Jämfört med ökade avgiften till EU med (7,). Skillnaden beror delvis på den betalning som EU gjorde till av tidigare inbetalda avgifter på sammanlagt , vilket innebar att utfallet blev lägre än förväntat. EU återbetalade även avgifter , men inte lika mycket (). Återbetalningarna har alltså påverkat jämförelsen mellan åren med . Den återstående skillnaden beror främst på att tullavgiften blev högre jämfört med . Nettoflödet till EU ökade Nettoflödet till EU, dvs. skillnaden mellan vad betalar i EU-avgift och bidragen som får från EU (se inkomsttyp 6000 Bidrag från EU), blev Det är en ökning med jämfört med . Av detta förklaras av lägre återbetalningar av tidigare inbetalda avgifter från EU och resterande del främst av de högre tullavgifterna. Tabell 2.117 Förändring av anslagsbehållningar 2015–2019 (UO 1–27 exkl. UO 26) Anvisat i statens budget (UO 1–27 exkl. UO 26) (UO 1–27 exkl. UO 26) (UO 26) (UO 1 - 27) Anm.: Tekniska justeringar medför att ingående överföringsbelopp inte alltid stämmer med utgående överföringsbelopp. Ramanslag kan både sparas och överskridas Anslagen i statens budget är ramanslag. Ramanslag kan både överskridas och sparas till kommande år. I statens budget budgeteras därför även förändringar av anslagsbehållningar. Denna budgetpost är inte fördelad per anslag utan tas upp under posten Förändring av anslagsbehållningar. I budgeten har posten varit negativ eftersom regeringen beräknat att anslagsbehållningarna ska öka. Regeringen beräknade posten till -i budgeten . Det innebär en budgeterad ökning av anslagsbehållningarna. Totalt minskade i stället anslagsbehållningarna med . Posten utgör ett netto av anslagsbehållningar från föregående budgetår, sparade medel från aktuellt budgetår och utnyttjande av anslagskrediter. I redovisningen av det slutliga utfallet ingår däremot förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit i utgifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Vid budgeteringen beräknades anslagsbehållningarna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. öka med . Anslagsbehållningen för utgiftsområdet ökade med , från vid till vid utgången av året. Utgifterna inom utgiftsområdet omfattas inte av utgiftstaket. Anslagsbehållningarna under utgiftstaket beräknades öka med 11 miljarder, men minskade med Anslagsbehållningarna, exklusive utgiftsområde 26, minskade från vid ingången av året till vid utgången av året. De minskade alltså med , vilket kan jämföras med den ökning på som beräknades i budgeten. Det är en skillnad på . Indragningar av anslagsmedel, exklusive Statsskuldsräntor m.m. uppgick till Det är en minskning med (35,) jämfört med . I tabell 2.41 redovisas de anslag (exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.), som uppvisade utgående anslagsbehållningar och utnyttjade anslagskrediter över under något av åren 2015–2019. Tabell 2.118 Specifikation av anslagsbehållningar och anslagskrediter Kostnader för statlig assistansersättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Etableringsersättning till vissa nyanlända Ersättning för insatser för vissa nyanlända Bidrag till arbetslöshetsersättning och Utveckling av skolväsendet och annan Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för studerande Utveckling av statens transportinfrastruktur Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avgiften till Europeiska unionen Anslagsbehållningen för utveckling av statens transportinfrastruktur uppgick till Det anslag där anslagsbehållningen är störst 2019 är anslaget 1:2 Utveckling av statens transportinfrastruktur inom utgiftsområde 22 Kommunikationer. Anslagsbehållningen (ramöverföringsbeloppet) uppgick till . Den högsta utnyttjade anslagskrediten 2019 har anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Anslagskrediten uppgick till . För att statens budgetsaldo ska överensstämma med statens lånebehov redovisas posten nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost på budgetens utgiftssida. nettoutlåning utgörs av den totala förändringen av in- och utlåningen till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder. Utfallet för nettoutlåningen uppgick till -, vilket är lägre än beräkningen i statens budget och 68 870 mil- joner kronor lägre än föregående år. I tabell 2.42 specificeras nettoutlåningens största poster. Övrig tillfällig förvaltning av premiepensionsmedel i RGK , handel med fondandelar inom PPS Myndigheters räntekonton (se separat tabell) CSN, servicekonto för räntebetalningar Stabilitetsfonden (se separat tabell) Resolutionsreserven (se separat tabell) Radiotjänst i , rundradiokontot Övriga statliga bolag m.m. 1 Endast vissa delposter är specificerade. Inbetalningar av premiepensionsavgifter till beräknades i statens budget uppgå till . Utfallet för inbetalningarna blev högre än i budgeten. Utbetalningarna av premiepensionsmedel blev , dvs. lägre än budgetens beräkning på . Premiepensionsmedlens samlade effekt på nettoutlåningen, inklusive den övriga tillfälliga förvaltningens, blev en ökning med 2019. blev den samlade effekten en minskad nettoutlåning med . I statens budget beräknades inbetalningarna av premiepensionsavgifter vara lika stora som utbetalningarna. I utfallet blev inbetalningarna högre än utbetalningarna. I samband med att personer byter fonder i premiepensionssystemet uppstår en tidsförskjutning mellan köp och försäljning av fondandelar inom premiepensions- systemet. har ett konto i för handel med fondandelar, vilket minskade nettoutlåningen med 2019. ökade nettoutlåningen med med anledning av detta. Tabell 2.120 Förändring av nettobehållningar på myndigheters räntekonton Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Summa förändrade nettobehållningar på Den sammanlagda behållningen på myndigheternas räntekonton minskade Den sammanlagda behållningen på myndigheternas räntekonton och vissa särskilda räntebelagda konton minskade 2019 med , vilket ökade nettoutlåningen. I budgeten beräknades de sammanlagda behållningarna vara oförändrade. I tabell 2.43 redovisas de största förändringarna. Studielånen m.m. blev högre än i budgeten () tar lån i för studielån. Detta lån ökade 2019 med . CSN:s medel i kreditreserven ökade med , vilket minskade nettoutlåningen. Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster i statens budget belastas med konstaterade förluster på lån upptagna och med förväntade förluster på nya lån. Dessa medel förs till en kreditreserv, som utgörs av ett konto i som används för att betala faktiska kreditförluster på lån i . Kreditreserven kommer att byggas upp under en lång uppbyggnadsperiod och kommer då att öka. CSN har ett servicekonto i för löpande räntebetalningar. Detta konto ökade nettoutlåningen med 2019. Inbetalda räntor från låntagarna förs till kontot till dess CSN betalar fakturerade ränteutgifter till . Den ränta som låntagarna betalar uppgår till av den ränta som fakturerar. Denna subvention finansieras från anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor och förs till servicekontot. De räntor som inte betalas in av låntagarna kapitaliseras. Årets kapitaliserade räntor fastställs av CSN och upplåningen sker i januari året därpå. Den sammantagna påverkan för studielånen, kreditreserven och servicekontot uppgår till , vilket är högre än vad som beräknades i budgeten. Investeringslånen ökade mer än beräknat lånar ut medel till myndigheter för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet. Den sammanlagda summan för sådana investeringslån ökade 2019 med . I statens budget beräknades investeringslånen öka med , vilket är lägre än utfallet. Kärnavfallsfonden ökade sina placeringar i Kärnavfallsfonden tar emot, förvaltar och betalar ut de avgiftsmedel som kärnkraftsbolagen m.fl. är skyldiga att betala. Avgifterna ska finansiera bl.a. kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall samt kostnader för en säker avveckling och rivning av kärnkraftverk. Fonden placerar sina tillgångar i obligationer, statsskuldväxlar och på konto i . minskade fonden sina placeringar i med , vilket därmed ökade årets nettoutlåning. Resolutionsavgifterna medförde att resolutionsreservens konton ökade Stabilitetsfonden inrättades 2008 för att finansiera stödåtgärder till banker och andra kreditinstitut. gäller nya EU-gemensamma regler för hantering av banker i kris. Stabilitetsavgiften ersattes då med en resolutionsavgift. Stabilitetsfonden kommer dock att vara kvar som nationellt reglerad fond för bankstödsåtgärder. Resolutionsavgiften betalas in till ett konto i , resolutionsreserven, som ska täcka statens eventuella utgifter för krisåtgärder. ökade resolutionsreservens konto i med . Nettotillskottet från resolutionsavgifterna uppgick till . I tabell 2.44 och 2.45 redovisas in- och utgående behållning för de två fonderna samt de poster som påverkat förändringen . minskade Stabilitetsfondens kontobehållning med till . Resolutionsreservens konto uppgick till . Behållningen ökade med , vilket minskade nettoutlåningen. I statens budget beräknades resolutionsreservens konton öka med . Det betyder att nettoutlåningen minskade med mindre än beräknat för resolutionsreserven. Stabilitetsfonden finansierades framför allt genom att banker och andra kreditinstitut betalade en årlig stabilitetsavgift . Avgiften betalades in i efterskott, så den sista inbetalningen avsåg 2015. har fondens konto belastats med ränteutgifter på till följd av att räntan på kontot har varit negativ. Även 2018 var räntan negativ och kontot belastades då med ränteutgifter på Resolutionsreservens konto belastades med ränteutgifter på 2019 och 2018. Tabell 2.121 Stabilitetsfondens konton i Ingående balans på kontot Ränteinkomster (+) /ränteutgifter (-) m.m. Utgående balans på kontot Tabell 2.122 Resolutionsreservens konton i Ingående balans på kontot Ränteinkomster(+) /ränteutgifter (-) m.m. Utgående balans på kontot infrastrukturlån ökade mindre än beräknat infrastrukturlån ökade med . Det innebär att nettoutlåningen ökade med mindre än beräknat. placeringar i ökade med 2019, vilket minskade nettoutlåningen. ökade EKN:s valutakoncern- konton i nettoutlåningen med . Sammantaget minskade EKN:s placeringar nettoutlåningen med . överfördes () garantimedel i utländsk valuta till valutakoncernkonton i . Anledningen till överföringen var en ändring i förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. kunde EKN ha garantimedlen placerade på valutakonto i bank. Överföringen till valutakoncern- konton påverkade nettoutlåningen med 2018. EKN har även andra placeringar i . Sammantaget minskade EKN:s placeringar nettoutlåningen med 2018. Public servicekonto minskar nettoutlåningen ersattes radio- och tv-avgiften till Radiotjänst med en individuell public service-avgift som ska finansiera radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst. Den nya avgiften tas ut via inkomstdeklarationen för alla med beskattnings- bar förvärvsinkomst. De avgiftsmedel som får in förs sedan över till ett räntebärande konto i (public service-kontot) som förvaltas av Saldot på public service-kontot uppgick till vid utgången av 2019. Det minskar nettoutlåningen med samma belopp. Ökad utlåning till ökade nettoutlåningen Iposten Statliga bolag m.m. ingår bl.a. utlåningen till . Denna utlåning ökade med till . Utlåningen till beräknades i statens budget öka med I stället minskade affärsverket lånen i med Det beror på att myndigheten har kunnat finansiera sina investeringar med internt tillförda medel och kapacitetsavgifter. totala lån i uppgick till . Det är som sätter ramarna för Svenska kraftnäts investeringar. Minskad valutareserv minskar nettoutlåningen har lånat i för att förstärka valutareserven. Lånet till består egentligen av flera lån med olika löptid. beslutade att minska valutareserven med (USD) eftersom beredskapsbehovet i utländsk valuta bedömdes ha minskat. Skälen till detta var förändringar i bankernas balansräkningar och Nordeas byte av hemvist från till . Återbetalningen gjordes och motsvarar . minskade Riksbankslånet nettoutlåningen med . Att lånet minskade mindre än återbetalningen beror på att andra lån som är upptagna i dollar och euro påverkas av ändrade valutakurser då enskilda lån refinansieras. Den totala vidareutlåningen till uppgick till . ökade lånen med med anledning av högre dollar- och eurokurser. Det ökar nettoutlåningen. Lånen som är upptagna i dollar och euro påverkas av ändrade valutakurser då enskilda lån refinansieras. erbjöd ett bilateralt lån om till . Avsikten är att lånet ska kopplas till Internationella valutafondens (IMF) lån till . Utbetalningar görs först när IMF bedömer att nödvändiga reformsteg tagits. I statens budget beräknades att låneavtal skulle tecknas med , vilket inte gjordes. Posten kassamässig korrigering utgör skillnaden mellan nettot av vad som redovisats mot budgetens anslag och inkomsttitlar och nettot av in- och utbetalningar över statens centralkonto i . Kassamässiga korrigeringar uppstår dels till följd av periodiseringsskillnader, dels till följd av att det förekommer transaktioner över statens centralkonto som inte har sin motsvarighet på anslag eller inkomsttitlar och vice versa. Utfallet för den kassamässiga korrigeringen är en restpost, men den kan delvis specificeras. Försvarsmaktens räntekonto/anslag , räntekonto/anslag Myndigheten för press, radio och tv: Lokalradioavgifter PTS: Periodisering av avgifter för att använda radiosändare blev utfallet för den kassamässiga korrigeringen -. I statens budget beräknades den kassamässiga korrigeringen bli noll. Europeiska kommissionens konto i skapar kassamässig korrigering Betalningen av avgift till EU medför en kassamässig korrigering eftersom inte betalar avgiften direkt till EU. Avgiften överförs till ett räntefritt konto i som disponeras av Europeiska kommissionen. sker redovisning mot anslaget för EU-avgiften. Kommissionen rekvirerar sedan via medel från kontot. Eftersom tidpunkten för redovisningen mot anslag och rekvisitionen från EU skiljer sig åt, uppstår kassamässiga korrigeringar vid såväl redovisningen mot anslag som vid rekvisitionen. Anslagsbelastningen och rekvisitionen kan också ske under olika budgetår. Betalningen av avgift till EU medförde 2019 en kassamässig korrigering på -eftersom kommissionen rekvirerade ett lägre belopp än de avgifter som redovisades mot anslaget. medförde betalningen av EU avgiften en kassamässig korrigering på . Skillnader mellan anslagsavräkning och betalningar i räntebärande flöde och Försvarsmakten disponerar omfattande anslagsmedel i det räntebärande betalningsflödet. Myndigheterna har även en omfattande investeringsverksamhet och annan anskaffning som innebär att betalningarna kortsiktigt kan avvika från redovisningen mot anslag. En sådan avvikelse ger upphov till en kassamässig korrigering. Den kassamässiga korrigeringen för räntebärande betalningsflöde uppgick till . Det betyder att redovisat ett lägre belopp mot anslag än vad som tillförts i anslagsmedel till myndighetens räntekonto. Den kassamässiga korrigeringen påverkades negativt med för Försvarsmaktens räntebärande betalningsflöde 2019. Det betyder att Försvarsmakten redovisat ett högre belopp mot anslag än vad som tillförts myndighetens räntekonto i form av anslagsmedel. Även ger upphov till en kassamässig korrigering. Den kassamässiga korrigeringen för räntebärande betalningsflöde blev negativ och uppgick till 2019. Det betyder att har redovisat ett högre belopp mot anslag än vad som tillförts i anslagsmedel till myndighetens räntekonto. Redovisningen mot anslaget för statsskuldsräntor är inte helt kassamässig. En kassamässig korrigering uppstår dels till följd av att inkomsträntor på studielån periodiseras till det kvartal de avser, dels till följd av att redovisningen baseras på affärsdag vilket skiljer sig något från likviddag. Den sammanlagda korrigeringen för statsskuldsräntorna blev . Lokalradioavgifter och avgifter för att använda radiosändare ger upphov till kassamässig korrigering. betalade kommersiella radiobolag i sändningsavgifter för perioden –. Myndigheten för press, radio och tv har periodiserat dessa på inkomsttitel så att de redovisas den period som lokalradioavgifterna avser. Det innebär att den kassamässiga korrigeringen påverkades negativt med 2018.År 2019 blev den kassamässiga korrigeringsposten för lokalradioavgifterna . betalade telekomföretag för nationella frekvenstillstånd för att använda radiosändare för elektronisk kommunikation i 700 MHz-bandet i . Tillstånden gäller –. () har periodiserat dessa på inkomsttitel så att de redovisas den period som frekvenstillstånden avser. Tillsammans med andra periodiseringar som Post-och har gjort påverkades den kassamässiga korrigeringen negativt med 2019. Posten Övrigt, som uppgick till , är en restpost. Den innehåller bl.a. nettoskillnader mellan tidpunkten för redovisning mot anslag i förhållande till tidpunkten för tillförsel av anslagsmedel hos andra myndigheter med räntekonton än , och . När det gäller icke-räntebärande flöden så uppstår den kassamässiga korrigeringen som skillnaden mellan redovisningen mot anslag eller inkomsttitlar och betalningen. Jämförelse med föregående år Den kassamässiga korrigeringen blev negativ med 2019, vilket kan jämföras med den positiva korrigeringsposten om 2018. Det är en minskning med . 2.6.31Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget består av premiepensionssystemet (premiepensionen) och fördelningssystemet (inkomstpensionen och tilläggs- pensionen). I den allmänna ålderspensionen ingår även garantipensionen för dem som saknar eller har låg inkomstgrundande pension. Utgifterna för garantipension belastar statens budget och redovisas inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom. Premiepensionssystemet ingår inte under utgiftstaket Premiepensionssystemet är ett helt fonderat pensionssystem. i premiepensionssystemet avsätts för specifika individers kommande pensioner. har beslutat att pensionssystem av denna typ inte får räknas till den offentliga sektorn i nationalräkenskaperna. Det medför att utbetalningarna av premiepension inte ingår i utgifterna under utgiftstaket för staten. Inkomst- och tilläggspension ingår under utgiftstaket, men inte i budgeten Fördelningssystemet, som omfattar inkomstpensionen och tilläggspensionen, är ett autonomt system, vilket innebär att det ligger utanför statens budget. Utgifterna för inkomst- och tilläggspensionen omfattas dock av utgiftstaket för staten. Pensionssystemets skulder och tillgångar balanseras per automatik För att inkomstpensionssystemet ska vara hållbart krävs att avgifterna som betalas in till systemet tillsammans med tillgångarna i den s.k. buffertfonden långsiktigt kan finansiera pensionsutbetalningarna, så att inga varaktiga underskott uppstår. Balansen mellan tillgångar och skulder i systemet upprätthålls genom en automatisk balanseringsmekanism. Mekanismen aktiveras om tillgångarna i systemet är lägre än skulderna. inleddes den första balanseringsperioden, som upphörde . Uppräkning av pensioner följer inkomstindex när balanseringsmekanismen är inaktiverad Omräkningen av pensioner följer förändringen av inkomstindex när balanserings- mekanismen är inaktiverad. Inkomstindex ska mäta den genomsnittliga inkomst- utvecklingen i . När balanseringsmekanismen är aktiverad följer pensionerna förändringen av balansindex i stället för inkomstindex. kommer balanseringsmekanismen först att sänka och därefter höja de årliga pensionsomräk- ningarna. När balansindex når inkomstindex, upphör balanseringen. Det är regeringen som fastställer balans- och inkomstindex enligt de regler som anges i socialförsäkringsbalken. tillämpas ett s.k. dämpat balanstal vid beräkningen av balansindex. Det dämpade balanstalet innebär att en tredjedel av ett över- eller underskott påverkar indexeringen. Det har introducerats för att minska balanseringens påverkan på indexomräkningen enskilda år. Uppräkning av pensioner följer balansindex när balanseringsmekanismen är aktiverad När balanstalet är över 1 och systemet inte befinner sig i en balanseringsperiod påverkas inte indexeringen av balanstalets storlek. Det är när balanstalet faller under 1 som en balanseringsperiod inleds. Pensionerna räknas då om med balansindex så länge som balanseringsperioden pågår. kommer ett balanstal under 1 att bidra till lägre omräkningar medan ett balanstal över 1 bidrar till högre omräkningar än annars. Balanseringsperioden som inleddes avslutades Den balanseringsperiod som inleddes avslutades . Det innebär att inkomstpensionerna förräntas med förändringen av genomsnittsinkomsten i , som mäts genom inkomstindex. Den finansiella ställningen i pensionssystemet stärktes genom att pensionerna sänktes till följd av att balanstalet var under 1, som inkomstökningarna var låga.