prop · H703121 · 2020-03-25 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2019/20:121 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning med anledning av iakttagelser och rekommendationer i rapporten för vård och omsorg – en tillsynsverksamhet med förhinder (RiR 2019:33). övergripande slutsats är att inte helt har levt upp till sin roll som tillsynsmyndighet. rekommenderar regeringen dels att ge stabila ekonomiska ramar så att myndigheten kan planera för en hållbar och långsiktig kompetensförsörjning i syfte att fullgöra tillsynsuppdraget, dels att följa IVO:s arbete med att utarbeta mer enhetliga beslut och följa myndighetens digitaliseringsarbete för tillsynsverksamheten. rekommenderar även regeringen att se till att IVO:s redovisning av tillsynens resultat går att följa . Regeringen välkomnar granskning och instämmer delvis i de övergripande iakttagelserna. När det gäller förutsättningarna för myndigheten att bedriva tillsyn delar inte regeringen uppfattningen att regeringens ekonomiska styrning varken har varit konsekvent eller långsiktig. har vidare pekat på att saknar lättåtkomliga stöd för enhetliga bedömningar i tillsynen. Regeringen avser i enlighet med rekommendation att följa IVO:s arbete med att utarbeta mer enhetliga beslut. Regeringen avser även att fortsätta följa utvecklingen av IVO:s digitaliseringsarbete i dialogen med myndigheten. granskning innehåller även värdefulla iakttagelser om IVO:s arbete med uppföljning av tillsynsverksamheten. Regeringen avser att följa de insatser som myndigheten tar initiativ till i syfte att utveckla uppföljningen av tillsynens resultat. 2019/20:121 I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning ............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................ Regeringens åtgärder med anledning av om Inspektionen för vård Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........ 2019/20:121 1 Ärendet och dess beredning har granskat Inspektionen för vård och omsorgs () tillsynsverksamhet. Granskningen redovisas i rapporten för vård och omsorg – tillsynsverksamhet med förhinder (RiR 2019:33), se bilagan. överlämnade rapporten till regeringen . I denna skrivelse behandlar regeringen de iakttagelser och rekommendationer till regeringen som har redovisat i sin rapport. Syftet med granskning har varit att ta reda på om IVO:s tillsynsverksamhet bedrivs strategiskt, effektivt och på ett enhetligt sätt i enlighet med de intentioner som formulerades inför myndighetens bildande. ger sina svar på följande frågor i rapporten: Har fått rätt förutsättningar för att bedriva tillsyn? –Har regeringens styrning av varit konsekvent och långsiktig? –Har fått förutsättningar för att bedriva egeninitierad riskbaserad tillsyn? –Hur används sanktionsverktygen och bedöms de vara tillräckliga? 2.Har utformat sin verksamhet så att tillsynen bedrivs strategiskt, effektivt och på ett enhetligt sätt? –Utgår tillsynen från riskanalyser som ger stöd för en strategisk tillsyn? –Finns tillräckliga bedömningsstöd som ger stöd för enhetliga beslut? –Finns tillförlitliga data och väl anpassade stödsystem för att bedriva tillsynen effektivt? 3.Visar IVO:s uppföljning av tillsynen att lagar och regler följs och att tillsynen leder till lärande hos de tillsynade verksamheterna? –Har en fungerande återföring och uppföljning av de tillsynade verksamheterna? Utifrån ovanstående granskningsfrågor beskriver följande sammanfattande iakttagelser. När det gäller om tillsynen genomförs strategiskt, effektivt och på ett enhetligt sätt framhåller att det är för tidigt att bedöma hur väl den nationella riskbaserade tillsynen fungerar. Granskningen visar att den egeninitierade tillsynen har ökat något , men att den i stor utsträckning utgår från inkomna anmälningar. menar att inte har genomfört någon större mängd samlad tillsyn för att belysa frågor som är viktiga för grupper av människor eller risker som finns på systemnivå inom vården och omsorgen. En enkätundersökning visar att fyra av tio inspektörer anser att inte bedriver tillsyn där den gör mest nytta. Enligt har delvis saknat förutsättningar för att bedriva tillsyn. Anslagsnivån har varierat som myndigheten har arbetat med att utveckla sin verksamhet. Det har bland annat lett till att har haft svårt att rekrytera och behålla tillsynspersonal. Enligt har regeringens ekonomiska styrning varken varit konsekvent eller långsiktig. Effektiviseringen av tillsynsverksamheten har enligt gått långsamt och ännu inte lett till någon större ökning av antalet egeninitierade tillsynsinsatser. Vidare konstaterar att har arbetat med att utveckla den främjande och lärande tillsynen. har antalet tillsynsbeslut med krav på åtgärd blivit mindre. De skarpare sanktionsverktygen används i en begränsad och relativt oförändrad omfattning . visar granskningen enligt att det finns olika uppfattningar bland inspektörer på om vilken påverkan IVO:s sanktionsmöjligheter har på de tillsynade verksamheterna att åtgärda brister. Vidare visar granskningen att arbetet med mer enhetliga tillsynsbeslut försvåras av att det inte finns lättåtkomliga bedömningsstöd. framför även att det inte kan göras någon bedömning av om arbetet med att följa upp kvaliteten i tillsynsbesluten är tillräckligt för att leda till mer enhetliga tillsynsbeslut på . konstaterar också att det finns problem i it-miljön som påverkar IVO:s strategiska förmåga att träffa rätt i tillsynen via riskanalyser, men också problem i den interna effektiviteten och åtkomsten till bedömningsunderlag inför tillsynsbeslut. har fortfarande inte genomfört nödvändiga förändringar av de stödsystem som är viktiga för inspektörernas verksamhet. sammantagna bedömning är att stödsystemen för tillsynsverksamheten behöver utvecklas. Granskningen innehåller även iakttagelser om återföring och uppföljning av tillsynen i syfte att undersöka huruvida IVO:s uppföljning visar på faktiska resultat hos de tillsynade verksamheterna. sammanfattande bedömning är att det inte går att avgöra om eller hur IVO:s tillsyn påverkar vården och omsorgen. Eftersom saknar en processbeskrivning för hur den faktiska återföringen av tillsynsresultat ska gå till ligger ett stort ansvar på inspektörerna. Den lärande tillsynsstilen ska enligt bidra till att de som inspekteras tar till sig ändringar i en professionell dialog med inspektörerna och i samband med återföringen. Hur och om det sker finns det ingen systematisk uppföljning av. anser att avsaknaden av systematiska uppföljningar gör det svårt för att redovisa vad som hänt efter tillsynsinsatser och inspektioner. påpekar att det finns en positiv bild hos både inspektörer och de granskade vad gäller återföringen av tillsynsresultat. Inspektörerna anser dessutom att deras arbete gör nytta. Med utgångpunkt i ovan beskrivna iakttagelser och slutsatser lämnar följande rekommendationer till regeringen: –Ge stabila ekonomiska ramar för att kunna planera för en hållbar och långsiktig kompetensförsörjning i syfte att fullgöra tillsynsuppdraget. Följ IVO:s arbete med att utarbeta mer enhetliga beslut. läggande krav på en tillsynsmyndighet är att de bedömningar som görs ska vara enhetliga. Följ IVO:s digitaliseringsarbete för tillsynsverksamheten. finner sig i ett utvecklingsskede i sitt digitaliseringsarbete. bör på ett systematiskt sätt följa detta arbete eftersom det är avgörande för hur myndigheten lyckas genomföra sitt tillsynsuppdrag. – Se till att IVO:s redovisning av tillsynens resultat går att följa . En central del i IVO:s uppdrag är att följa hur tillsynen påverkar de tillsynade verksamheterna. konstaterar att inte har redovisat tillsynens resultat på ett systematiskt sätt. 3Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen välkomnar granskning och instämmer delvis i de övergripande iakttagelserna. Nedan redogörs för regeringens bedömning av de iakttagelser som ligger till grund för rekommendationer till regeringen. När det gäller förutsättningarna för myndigheten att bedriva tillsyn delar regeringen inte uppfattningen att regeringens ekonomiska styrning varken har varit konsekvent eller långsiktig. redogör för regeringens anslagstilldelning till sedan myndigheten bildades och drar slutsatsen att tilldelningen av tillfälliga medel har lett till att har haft problem med att styra verksamheten. Regeringen ifrågasätter inte att tillfälliga medel kan leda till svårigheter att rekrytera och behålla personal på lång sikt. är just syftet med tillfälliga medel att svara upp mot vad som kan antas vara övergående omständigheter som kräver att regeringen vidtar åtgärder och förstärker myndighetens verksamhet för att den ska kunna bedriva sin verksamhet på ett tillfredsställande sätt. Tillskotten av tillfälliga medel –2016, efter det att myndigheten bildades , gjordes i syfte att stödja uppbyggnaden av IVO:s verksamhet. I budgetpropositionen presenterade regeringen dels en permanent resursförstärkning av tillsynen, dels en temporär resursförstärkning –2016 för utveckling av bl.a. it-system, metodutveckling, kunskapsåterföring. I budgetpropositionen föreslog regeringen att det skulle tillföras permanent för att skapa bättre förutsättningar för myndigheten. Vidare ansåg regeringen det vara motiverat att tillföra tillfälliga medel i budgetpropositionen 2017 med anledning av flyktingsituationen. Det stora antalet asylsökande var en omständighet som innebar en extra påfrestning för IVO:s verksamhet och myndigheten behövde förstärkning i ärendehanteringen och tillsynen. fanns inga skäl att i den situationen ge myndigheten ett permanent tillskott eftersom det fanns en osäkerhet om hur länge denna extraordinära situation skulle bestå. De tillfälliga medel som regeringen föreslog i budgetpropositionen var avsedda att täcka högre initialkostnader när ökade tillståndskrav infördes i enlighet med propositionen Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden (prop. 2017/18:158). De flesta tillskott som har fått har varit av permanent karaktär och i de fall där tillfälliga medel har tilldelats bedömer regeringen att det har varit motiverat. Regeringen gör bedömningar om anslaget utifrån de underlag som regeringen har till sitt förfogande, t.ex. årsredovisningar, budgetunderlag, utvärderingar av myndighetens resultat samt vad som framkommer under den så kallade myndighetsdialogen mellan regeringen och myndighetens ledning. IVO:s anslag har justerats kontinuerligt utifrån regeringens bedömning av myndighetens beting. Anslaget räknas dessutom kontinuerligt upp med pris- och löneomräkning. Regeringen stämmer också av med myndigheten inför justeringar av anslagsnivån. Vid reformer förs en dialog med myndigheten om vad som är ett rimligt tillskott eller en lämplig neddragning. Regeringens sammantagna bedömning är därmed att regeringen har varit konsekvent och långsiktig i sin ekonomiska styrning. har pekat på att inte har lättåtkomliga stöd för enhetliga bedömningar i tillsynen. Regeringen delar uppfattningen att en viktig utgångspunkt för tillsynen är att den uppfattas som rättssäker och att lagstiftningen tolkas enhetligt och lika för alla. Inspektörerna på behöver ha de stöd och verktyg som de har behov av för att kunna utöva tillsyn och uppnå en likvärdig sådan över hela landet. I regeringens löpande dialog med myndigheten har frågan om bedömningsstöd varit aktuell och regeringen har haft kännedom om att arbetar med att utveckla olika typer av bedömningsstöd. har dessutom genomfört förändringar i verksamheten utifrån nya regler om klagomål, t.ex. genom att utveckla nya bedömningsstöd för hanteringen av klagomål. Kunskapen inom har dock varit begränsad när det gäller i vilken omfattning inspektörerna använder sig av olika stöd i tillsynsarbetet, om inspektörerna är nöjda med stöden och huruvida de anser att det finns ett myndighetsgemensamt sätt att arbeta med tillsyn. Regeringen välkomnar därför granskning som utgör ett viktigt underlag i regeringens fortsatta styrning av myndigheten. Regeringen instämmer i bedömning att det finns välgrundad kritik mot hur IVO:s it-system fungerar. Regeringen gav 2013 Statskontoret i uppdrag att utvärdera inrättandet av . I sin utvärdering granskade Statskontoret myndighetens it-system för ärendehantering och uppföljning mot bakgrund av att regeringen inför inrättandet av hade betonat att det behöver finnas ändamålsenliga metoder och it-system för ärendehantering och uppföljning. Som tidigare nämnts fick en temporär förstärkning –2016 för utveckling av bland annat it-syst- emet. Statskontoret konstaterade i sin slutrapport av Inspektionen för vård och omsorg (2015:8) att hade vidtagit flera åtgärder för att förbättra ärendehanteringssystemet och möjligheterna att ta ut aggregerade uppföljningsdata ur systemet, men att det återstod flera steg innan hade ett ärendehanteringssystem som fullt ut gav stöd till verksamheten. I en senare rapport om uppföljning av klagomålsreformen, Utvärdering av det nya klagomålssystemet inom hälso- och sjukvården (2019:18), framhöll Statskontoret att behöver fortsatt utveckla itstödet. Utmaningarna med it-systemet är således kända för regeringen. Det är viktigt att har stödsystem internt på myndigheten som är användbara i inspektörernas arbete och underlättar för myndigheten att bedriva en effektiv och ändamålsenlig tillsynsverksamhet. 2019/20:121 bedömning om att det finns behov av att följa digitaliseringsarbetet. Vad gäller iakttagelse om uppföljning av tillsynens resultat instämmer regeringen i bedömning. har följt upp tillsynens resultat i ett antal undersökningar, men som också redogör för är dessa uppföljningar inte jämförbara . rekommendation är följaktligen att regeringen ska se till att IVO:s redovisning av tillsynens resultat går att följa . tar även upp angelägna frågor som att uppföljningarna mäter endast förtroende och inte effekterna av tillsynen. Det är dessutom oklart vilken tillsynsstil som har bäst effekt för att åtgärda brister i vården och som därmed kan leda till ökad patientsäkerhet. Som också påpekar finns det olika metoder eller så kallade tillsynsstilar för att få tillsynade verksamheter att åtgärda brister. Det är dock oklart vilken stil som är mest effektiv. Dessa frågeställningar visar enligt regeringen att det möjligen krävs en bredare ansats för hur genomför uppföljningar av tillsynsresultaten. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser granskning är ett värdefullt bidrag i regeringens fortsatta styrning av . Regeringen har med intresse tagit del av granskningen och understryker liksom att IVO:s tillsynsuppdrag är viktigt för att bidra till en fungerande vård och omsorg för befolkningen. rekommenderar regeringen att ge stabila ekonomiska ramar för att kunna planera för en hållbar och långsiktig kompetensförsörjning i syfte att fullgöra tillsynsuppdraget. Som tidigare nämnts delar inte regeringen slutsats i fråga om regeringens ekonomiska styrning. Regeringens styrning kommer även fortsättningsvis att ha utgångspunkten att ska få nödvändiga förutsättningar för att kunna bedriva sin verksamhet effektivt och bidra till att uppnå målen inom regeringens hälso- och sjukvårdspolitik samt socialtjänstpolitik. I enlighet med rekommendation avser regeringen att följa IVO:s arbete med att utarbeta mer enhetliga beslut. belyser ett antal utmaningar som myndigheten har vad gäller att ta fram bedömningsstöd som kan bidra till större enhetlighet i tillsynsbesluten. Regeringen förutsätter att fortsätter att arbeta med ständiga förbättringar i syfte att uppnå en mer effektiv och likvärdig tillsynsverksamhet. I det arbetet är granskning ett viktigt underlag. Ett grundläggande krav på en tillsynsmyndighet är att de bedömningar som görs ska vara enhetliga. Inom ramen för den övergripande myndighetsstyrningen följer regeringen upp att myndigheten lever upp till kraven i lagar och förordningar, myndighetens instruktion och regleringsbrev. Regeringen noterar att det inte finns något i granskningen som visar på att inte uppfyller lagstadgade krav på likvärdighet i sin tillsynsverk- Regeringens uppföljning i frågan kommer att göras vid de årliga myndighetsdialogerna. Enligt vad som framgår av granskning har digitaliseringsarbetet inte lett till nödvändiga förbättringar för inspektörerna. har framhållit att de arbetar med att åtgärda bristerna och att de har upphandlat en ny it-miljö. Det innebär bl.a. att IVO:s system för ärendehantering, register och e-tjänster har ersatts med nya system. Den nya itmiljön infördes . Regeringens styrning i förhållande till rekommendation bör dock beakta IVO:s befogenhet som förvaltningsmyndighet att besluta om hur myndighetens verksamhet ska organiseras. Enligt myndighetsförordningen (2007:515) ansvarar myndighetens ledning inför regeringen för verksamheten och ska bl.a. se till att den bedrivs effektivt. Detta är en av grunderna i den svenska förvaltningen. Vilka stödsystem som bör finnas hos ligger inom ledningens ansvar. ska informera regeringen om omständigheter som kan medföra att myndighetens verksamhet inte bedrivs effektivt. Regeringen avser därmed, i linje med rekommendation, att fortsätta följa utvecklingen av IVO:s digitaliseringsarbete i dialogen med myndigheten, bl.a. mot bakgrund av och Statskontorets underlag. rekommenderar regeringen att se till att IVO:s redovisning av tillsynens resultat går att följa . Kunskap om hur IVO:s tillsyn påverkar vården eller omsorgen är en viktig komponent för regeringens styrning på socialtjänstområdet samt hälso- och sjukvårdsområdet. En bristande uppföljning kan dessutom få till följd att effekten av tillsynen uteblir. Regeringen avser i enlighet med rekommendation att följa de insatser som myndigheten tar initiativ till med syfte att utveckla uppföljningen av tillsynens resultat för att få uppföljningen mer jämförbar . Regeringen avser även att föra en dialog med när det gäller hur myndigheten kan utveckla sin uppföljning så att den i större utsträckning även tar sikte på vilka åtgärder som har vidtagits i vården och omsorgen efter genomförda tillsynsinsatser och hur olika tillsynsstilar påverkar tillsynen. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Inspektionen för vård och omsorg – en tillsynsverksamhet med förhinder är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-542-8 rir 2019:33 omslagets originalfoto: maskot tryck: interntryckeri, 2019 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N B E S L U T A D : 2 0 1 9 - 1 1 - 1 4 D N R : 3 . 1 - 2 0 1 8 - 1 2 3 3 R I R 2 0 1 9 : 3 3 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet med mera följande granskningsrapport: Inspektionen för vård och omsorg – en tillsynsverksamhet med förhinder har granskat Inspektionen för vård och omsorgs (IVO:s) tillsynsverksamhet. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. har varit föredragande. Revisionsdirektör och enhetschef har medverkat i den slutliga handläggningen. Inspektionen för vård och omsorg () R I K S R E V I S I O N E N INSPEKTIONEN FÖR VÅRD OCH OMSORG – EN TILLSYNSVERKSAMHET MED FÖRHINDER R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Inspektionen för vård och omsorg Motiven till att bilda Förutsättningar för att bedriva tillsyn Har regeringens styrning av varit konsekvent och långsiktig? Har tilldelats resurser på ett konsekvent och långsiktigt sätt? Har fått förutsättningar för att bedriva egeninitierad riskbaserad tillsyn? Hur används sanktionsverktygen och bedöms de vara tillräckliga? Har fått rätt förutsättningar för att bedriva tillsyn? Baseras den egeninitierade tillsynen på riskanalyser? Finns tillräckliga bedömningsstöd som ger stöd för enhetliga beslut? Finns tillförlitliga data och väl anpassade stödsystem? 4.4Har utformat sin verksamhet så att tillsynen genomförs strategiskt, effektivt och på ett enhetligt sätt? Återföring och uppföljning av tillsynen Återföringen ska bidra till lärande Visar IVO:s uppföljning på faktiska resultat hos de tillsynade verksamheterna? Regeringens ekonomiska styrning har varken varit konsekvent eller långsiktig Grundläggande delar i tillsynen behöver utvecklas Oklart hur tillsynen påverkar tillsynade verksamheter R I K S R E V I S I O N E N INSPEKTIONEN FÖR VÅRD OCH OMSORG – EN TILLSYNSVERKSAMHET MED FÖRHINDER Till rapporten finns bilagor att ladda ned från . Bilagorna kan begäras ut från ärendets akt genom registraturen. IVO:s organisation 2. Ärendeslag inom tillsynen Bilaga 3. IVO:s effektiviseringsarbete Bilaga 4. Tillsyn i praktiken – En enkätundersökning till inspektörer vid R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har granskat Inspektionen för vård och omsorgs (IVO:s) tillsynsverksamhet. Den ska bedrivas strategiskt, effektivt och på ett enhetligt sätt i landet. slutsats är att inte helt har levt upp till sin roll som tillsynsmyndighet i dessa tre delar. Regeringen har å sin sida inte gett stabila och långsiktiga förutsättningar för sitt uppdrag. Regeringen var tydlig med tillsynsmyndighetens syfte och uppgifter. skulle komma tillrätta med en rad problem som fanns när hade ansvar för tillsynen. Men regeringen har varken varit konsekvent eller långsiktig i sin ekonomiska styrning av . Anslagsnivån har varierat och bestått av tillfälliga medel som delats ut i taget. Det har bland annat lett till att haft svårt att rekrytera och behålla tillsynspersonal. har myndigheten arbetat med att utveckla tillsynen. har cirka 375 inspektörer som ska bedriva tillsyn över ungefär 50 000 verksamheter, till det kommer 225 000 legitimerade personer. En viktig del av myndighetens uppdrag är att bedriva riskbaserad egeninitierad tillsyn. Men så här långt bedrivs den i liten omfattning och en övervägande del av den genomförs på förekommen anledning, det vill säga utgår i stor utsträckning från inkomna anmälningar. Arbetet med att utveckla den riskbaserade egeninitierade tillsynen på central nivå har pågått . har inte genomfört någon större mängd riskbaserad tillsyn för att belysa frågor som är viktiga för grupper av människor eller risker som finns på systemnivå inom vården och omsorgen. För att föra över resurser till den riskbaserade egeninitierade tillsynen har behövt frigöra resurser och effektivisera verksamheten. För detta ändamål har regelförändringar genomförts. Bland annat har kravet på antalet inspektioner på boenden för barn och unga halverats och klagomålshanteringen flyttats till patientnämnder och vårdgivare. Den egeninitierade tillsynen har ökat något , men klagomålen på vården tar fortfarande mest resurser i anspråk. IVO:s tillsyn ska vara både främjande och kontrollerande. har arbetat med att utveckla den främjande och lärande tillsynen. Antalet tillsynsbeslut med krav på åtgärd har blivit mindre över åren. De skarpare sanktionsverktygen har använts i en begränsad och relativt oförändrad omfattning. har IVO:s inspektörer olika uppfattningar om vilken påverkan myndighetens sanktionsmöjligheter har på de granskade verksamheterna för att de ska åtgärda brister. R I K S R E V I S I O N E N INSPEKTIONEN FÖR VÅRD OCH OMSORG – EN TILLSYNSVERKSAMHET MED FÖRHINDER har valt att inte ha ett samlat bedömningsstöd till inspektörerna. Avsaknaden av lättåtkomliga bedömningsstöd försvårar för myndigheten att utarbeta mer enhetliga tillsynsbeslut.