prop · H703141 · 2020-03-31 00:00:00 — 157Vid riksdagsval återfick Socialdemokraterna i valkretsen län västra ett mandat i den slutliga sammanräkningen som partiet tappade i samband med valnämndens onsdagsräkning medan liberalerna i i den slutliga sammanräkningen tappade ett mandat som partiet fått i den sammantagna preliminära rösträkningen. R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D Tabell 2 Det sammantagna preliminära valresultatet och det slutliga valresultatet Källa: bearbetning av underlag. När röster räknas i den preliminära rösträkningen särredovisas inte samtliga partiers röster. De partier som särredovisas kallas rapportpartier, vilket innebär att rösterna redovisas per parti i de preliminära rösträkningarna. De partier som inte är rapportpartier redovisas i ställeti kategorin”övrigapartier”. Förfarandet innebär inte någon inskränkning av möjligheten att rösta på ett parti, utan har bara betydelse för hur de preliminära valresultaten redovisas.158 När genomför den slutliga sammanräkningen redovisas samtliga röster var för sig, det vill säga oavsett hur dessa kategoriserats i den preliminära rösträkningen. Det är som bestämmer vilka partier som ska vara rapportpartier i valet till medan länsstyrelserna bestämmer rapportpartier vid valen till kommunfullmäktige och landstingsfullmäktige.159 Syftet med att inte särredovisa samtliga partiröster är att det sparar tid i den rösträkning som utförs under valnatten och under valnämndens preliminära rösträkning. har undersökt hur stor andel av mandaten som redovisas i tabell 2 som gick till partier som inte var så kallade rapportpartier i den sammantagna preliminära rösträkningen. I valet till 2010, 2014 och 2018 var samtliga mandatförändringar hänförliga till rapportpartier. Resultatet i tabell 3 visar att många av mandatförändringarna i valen till kommunfullmäktige, och för också i valen till , beror på att partier i den preliminära rösträkningen kategoriserats som övriga partier i rösträkningen. Samtliga mandatförändringar i landstingsfullmäktigevalet är hänförliga till valet i där partiet Demokraterna fick fem mandat i samband med den slutliga sammanräkningen. 158Valprövningsnämndens beslut 2019:50 Frågor om s.k. rapportpartier och valsedlar. 159Telefonsamtal med handläggare på , . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 3 Andel mandat som i det slutliga valresultatet tilldelades partier som i den preliminära rösträkningen hade klassats som ”övriga partier” Mandat som tilldelats partier som ”övriga partier”, antal Källa: bearbetning av underlag. Resultaten visar att hur väl valorganisationen lyckas identifiera vilka partier som bör särredovisas som så kallade rapportpartier har stor påverkan på hur mandaten fördelas i den slutliga mandatfördelningen. över de som undersökts har ökningen av antalet ”icke-rapportpartier” som fått mandat skett i val till kommun- och . Länsstyrelserna som ansvarar för urvalet av rapportpartier i dessa val har således blivit mindre träffsäkra i sitt urval. 4.7 iakttagelser och slutsatser Det finns en inbyggd målkonflikt mellan målet om högt valdeltagande och träffsäkerheten i valresultatet på valnatten. För att förbättra träffsäkerheten i valnattens resultat utan att begränsa väljares möjlighet att utnyttja sin rösträtt finns det ett behov av att ta ställning till hur valförfarandet ska vara utformat för att maximera dessa värden. Det har under granskningen framkommit att det är möjligt att höja andelen röster som räknas under valnatten. I kommunernas enkätsvar har det framkommit att vissa kommuner väljer att hantera röster från utlandet under valnämndens onsdagsräkning i stället för i vallokalerna trots att dessa röster skulle kunna hanteras och räknas redan under valnatten. bedömning är att om den typen av förtidsröster blir fler och kommunerna väljer att vänta med att räkna dem till onsdagens- eller torsdagens rösträkning kommer det preliminära valresultat som presenteras under valnatten att bli allt mindre träffsäkert i förhållande till det slutliga valresultatet. samlade bedömning är att de preliminära valresultateten är tillräckligt träffsäkra i förhållande till det slutliga valresultatet. Om förtidsröstningen fortsätter att öka finns ett behov av att se över vilka åtgärder som skulle kunna bibehålla eller öka träffsäkerheten i valresultaten. För att åstadkomma än mer träffsäkra valresultat och höja andelen räknade röster under valnatten kan insatser såsom förbättrad distribution av valsedlar mellan och inom kommuner redan nu kunna leda till att fler röster räknas i valnattens rösträkning. Detta skulle kunna ske utan att det begränsar väljares möjligheter att utnyttja sin rösträtt men kan leda till ökade kostnader. R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D Det sammantagna preliminära valresultatet skiljer sig från det slutliga valresultatet. I valen till kommunfullmäktige och har det skett en ökning av antalet mandatförändringar . har i granskningen funnit att det beror dels på olika bedömningar av giltigheten i valsedlar mellan kommunerna och länsstyrelserna, dels på vilka partier som i den preliminära rösträkningen särredovisats som så kallade rapportpartier. Mandatförändringarna i valen till kommunfullmäktige förklaras främst av att länsstyrelserna gör mindre träffsäkra urval av rapportpartier. samlade bedömning av det sammantagna preliminära valresultatets träffsäkerhet i förhållande till det slutliga valresultatets träffsäkerhet är att träffsäkerheten kan bli bättre om urvalet av rapportpartier ses över. En insats som skulle kunna öka träffsäkerheten är att utöka antalet partier som särredovisas under de preliminära rösträkningarna. Detta måste dock vägas mot att det då eventuellt kommer att ta att genomföra rösträkningen under valnatten och under valnämndens preliminära rösträkning och i undantagsfall torsdagen efter valet. Av de enkätsvar som lämnats av kommunerna framgår att de tar att räkna röster, särskilt med hänsyn till den stora och alltjämt ökande mängden förtidsröster. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5Blir de slutliga valresultaten klara i godtagbar tid? har granskat om det tar allt för länsstyrelserna att genomföra den slutliga rösträkningen och vad det i så fall kan bero på. 5.1 Vad innebär godtagbar tid? Vid en avvägning mellan valsäkerheten och att valresultatet inte ska fördröjas äger valsäkerheten prioritet. är det angeläget att rösträkningen i samband med val avslutas så snart som möjligt.160 Vad riksdag och regering betraktar som en tillräckligt snabb sammanräkning och ett tillräckligt snabbt kungjort valresultat går dock inte med bestämdhet att utläsa ur förarbetena till vallagen. Entydigt är att sammanräkningen av rösterna måste vara färdig i sådan tid att ett slutligt valresultat kan fastställas före öppnande. Enligt regeringsformen ska den nyvalda samlas efter valdagen, dock tidigast på den fjärde dagen efter det att valresultatet kungjorts.161 Det innebär att den nyvalda i regel sammanträder efter valet. Bestämmelsen om att som tidigast får samlas efter det att valresultatet kungjorts medför att första sammanträde fördröjs om valresultatet för riksdagsvalet presenteras efter valdagen. I förarbetena till vallag uttrycks att det slutliga valresultatet riksdagsval förelåg efter valdagen. Utredarna betraktade det som ”relativt efter valet”. Det förhållandet föranledde sedermera ändringar i vallagen avseende hanteringen av förtidsröster, som syftade till att påskynda den slutliga röstsammanräkningen.162 I valen till kommunfullmäktige och väljs ledamöter och ersättare räknat från och med den 15 oktober.163 För att bestämmelsen ska kunna efterlevas krävs att valresultat och mandatfördelning är fastställt det datumet, det vill säga senast efter valdagen. Bestämmelsen tillkom inför valen 2014. räknades mandattiden från , förutom i där tillträde skedde . Förändringen motiverades av att regeringen vill ha ett snabbt genomslag för valresultatet som signalerar till väljarna att deras röster har omedelbar betydelse i den praktiska politiken.164 2013/14:124, s. 47. 1613 kap. 10 § regeringsformen. 1972:105, s. 101–102. 1635 kap. 9 § kommunallagen (2017:725). 2013/14:5, demokrati, s. 44–45. R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D I förarbetena uttrycks att tidigareläggandet av mandatperioden i hög grad är beroende av tidsåtgången för sammanräkningen efter valet. val tog sammanräkningen av landstingsvalet och kommunfullmäktigevalet, som skedde sedan riksdagsvalet sluträknats, mellan två och tretton respektive två och fyrtiotvå dagar.165 I vallagen finns bestämmelser som syftar till att minimera tiden för sammanräkningen och möjliggöra ett så tidigt valresultat som möjligt, både vid den preliminära rösträkningen och den slutliga. Vallagen anger att den preliminära rösträkningen ska inledas sedan röstmottagningen i vallokalen avslutats och genomföras utan avbrott. Om flera val sker ska rösterna i riksdagsvalet räknas först. efter att den preliminära rösträkningen avslutats ska röstmottagarna överlämna materialet från rösträkningen till valnämnderna. Valnämnderna ska i sin tur genast lämna protokoll och omslag med valsedlar till så att de kan påbörja den slutliga sammanräkningen av rösterna.166 Länsstyrelserna påbörjar den slutliga sammanräkningen av rösterna så snart rösträkningen i vallokalerna under valnatten avslutats och rösterna transporterats till . Det sker normalt sett eller efter valet. Enligt vallagen ska den slutliga sammanräkningen genomföras utan dröjsmål.167 De förtidsröster som inte kommit in för att ingå i rösträkningen i vallokalerna räknas i stället av valnämnderna och i undantagsfall fortsätter den även efter valet.168 När den rösträkningen avslutats ska valnämnden genast överlämna protokoll och omslag med röster till , så att de kan ta med de rösterna i den slutliga sammanräkningen.169 För att minska risken för försening av det slutliga valresultatet ska valnämnden till särskilt redovisa det eller de val som nämnden då hunnit räkna klart, ifall de fortsätter på torsdagen.170 Senast ska valnämnden redovisa resultatet av hela den preliminära rösträkningen till . 1972:105, s. 101. 16611 kap. 1–4 §§ vallagen (2005:837). 16713 kap. 1 § vallagen (2005:837). 16812 kap. 1 § vallagen (2005:837). 16912 kap. 7 § vallagen (2005:837). 2013/14:124, s. 47. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5.2 Om bedömningen av godtagbar tid bedömning av om valresultaten blir klara i godtagbar tid utgår ifrån en samlad bedömning av resultaten från den undersökning som gör av hur det tar för länsstyrelserna att göra färdigt den slutliga sammanräkningen och de enkätsvar som lämnats av länsstyrelserna. Som framgår i avsnitt 5.1 finns det tidpunkter för när valen till riksdag, kommunfullmäktige och behöver vara färdiga för att ledamöterna ska kunna samlas. bedömning görs med hänsyn till dessa ramar men för att avgöra om valresultaten lämnas i godtagbar tid vägs även den insats som krävs för att valresultaten ska bli färdiga snabbare mot den nytta som sådana insatser kan förväntas åstadkomma. 5.3 Tid för slutliga sammanräkning Uppgifter om tiden det tar att räkna röster har undersökt tiden det tar för länsstyrelserna att genomföra och godkänna den slutliga rösträkningen med hjälp av tidsuppgifter från valdatasystemet. I undersökningen har tidpunkter för när genomfört sin del av valarbetet använts, det vill säga när länsstyrelserna räknat samtliga röster samt gjort mandatfördelningar och fastställt vilka kandidater som valts till ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige och . Efter att ett val genomförts kan det överklagas till som kan fatta beslut om ny sammanräkning av röster eller förordna omval. Det är inte reglerat i lag att valdatasystemet ska användas i valarbetet. Det får till följd att samtliga nya sammanräkningar som lett till att ett nytt protokoll upprättats inte finns med i valdatasystemet. Bifall på ett överklagande kan ske efter att valet genomfördes och i de fall länsstyrelserna använt sig av valdatasystemet som hjälpmedel i den nya sammanräkningen har dessa uppgifter om tid skrivit över de tidsuppgifter som fanns vid den första sammanräkningen. har, utifrån de beslut som fattat, exkluderat de val där nämnden beslutat om ny sammanräkning eller omval under något av de valår som ingår i granskningen. I ett fåtal fall har val exkluderats när länsstyrelser gjort rättelser och i ett fall då det saknats tidsuppgifter.171 171I bilaga 6 framgår vilka val som exkluderats i undersökningen. R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D Valresultaten dröjer allt längre Mandatfördelningen till beslutas av . Nämnden kan fatta beslut först när samtliga länsstyrelser har avslutat sin rösträkning och godkänt den i valdatasystemet. Tidpunkten för beslut om mandatfördelning är således beroende av när den sista är klar med sin sammanräkning av rösterna i valet till . I valen till kommunfullmäktige och genomför på egen hand processen från att den slutliga sammanräkningen startar till att mandaten fördelats. uppmärksammade redan i erfarenhetsrapporten om valen 2014 och 2015 att det slutliga valresultatet i riksdagsvalet kunde komma att dröja, bland annat på grund av lagändringar som rörde slutlig rösträkning och mandatfördelning och med anledning av den nya bestämmelse som säger att valnämndens preliminära rösträkning i undantagsfall får pågå efter valdagen.172 Valen ska räknas i ordningen riksdag, kommun och landsting.173 Det innebär att länsstyrelserna påbörjar räkning av kommunfullmäktigeröster först när riksdagsvalet är färdigräknat och följaktligen att rösterna till räknas först när kommunfullmäktigevalen är färdigräknade. Tabell 4 visar hur många dagar det tagit för den sista av de 21 länsstyrelserna att godkänna rösträkningen i valet till och för att godkänna rösträkning och göra mandatfördelningar i val till kommunfullmäktige och . Antal dagar det tar att räkna rösterna i respektive val utgår efter valdag för respektive valår. Tabell 4 Antal dagar för sista länsstyrelse att räkna färdigt respektive val Antal dagar efter valdagen 172Bland annat har reglerna om bedömningen av valsedlars giltighet ändrats inför valen 2018. 17313 kap. 1 § vallagen (2005:837). R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tiden för länsstyrelserna att godkänna rösträkningen i riksdagsvalet har över de tre senaste riksdagsvalen ökat . Efter att länsstyrelserna godkänt rösträkningen har fattat beslut om mandatfördelning. Vid riksdagsvalet skedde detta efter valdagen, 2014 skedde det efter valdagen och 2018 skedde det efter valdagen.174 Antalet kommunval och antalet röster att räkna för länsstyrelserna varierar i hög grad. Vid val till kommunfullmäktige hade exempelvis i drygt 1,1 miljoner röster att räkna fördelade över 49 kommunval medan i enbart hade ett kommunval att räkna med drygt 41 000 röster. Det innebär således att tidpunkterna för när länsstyrelserna är färdiga med respektive val kan variera stort. Bedömningen av valsedlar fördröjde valresultaten i valen 2018 har i sin utvärdering av valen 2018 uppgett att omfattningen av valsedlar som tillhör en annan valkrets än den som den var tryckt för ökade kraftigt under valet. Vid förtidsröstning i en annan valkrets än den som väljaren tillhör används de valsedlar som finns i den aktuella förtidsröstningslokalen. När dessa senare ska sammanräknas kommer i det län som väljaren är skriven att behöva ta ställning till om valsedeln enbart ska ses som en partivalsedel eller om den ska ses som en namnvalsedel. att valsedlar från andra valkretsar ska ses som nya namnvalsedlar upprättar de så kallade ”stänklistor” över dessa. Stänklistor används främst i riksdagsvalet och enligt var registrering och hantering av stänklistor i valdatasystemet mycket tidskrävande vid riksdagsval. Hanteringen av dessa bidrog till att tvingades senarelägga inrapporteringen av det slutliga resultatet av riksdagsvalet ett flertal gånger.175 Det arbete som stänklistorna medför är tidskrävande eftersom det kräver att rösträknarna hos gör en avstämning mot redan inregistrerade listor och om listan inte redan finns måste den registreras som ny i ett IT-stöd som inte är dimensionerat för att registrera sådana.176 Detta bekräftas också av svaren i den enkätundersökning som riktat till länsstyrelserna.177 174Valmyndighetens nämnd fattade beslut om fördelning av mandat och fastställande av vilka kandidater som valts till ledamöter och ersättare , och . 175Valmyndigheten, Erfarenheter från valen 2018, 2019, s.38–39. 176Valmyndigheten, Erfarenheter från valen 2018, 2019, s.40–41. 177Riksrevisionens länsstyrelseenkät, fråga 4. ”Bedöm i vad mån nedanstående skäl fördröjde den slutliga rösträkningen i din länsstyrelse vid RKL-valen 2018”. I bilaga 4 framgår samtliga frågor som ställdes i länsstyrelseenkäten. R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D 15 av de 20 länsstyrelser som har besvarat enkät anger att de vid valen 2018 hade egna mål för när sammanräkningen skulle vara färdig.178 Länsstyrelserna anger i enkätsvaren framför allt stänklistorna som främsta skäl till att sammanräkningen i det valet fördröjdes.179 8 av 20 länsstyrelser anger att stänklistor i ganska eller mycket hög grad fördröjde den slutliga rösträkningen vid val. Tillämpning av stänklistor skiljer sig åt mellan länsstyrelserna. Vid valen 2018 använde sig 9 av 21 länsstyrelser av stänklistor medan resterande länsstyrelser hanterade valsedlar från andra valkretsar enbart som partivalsedlar.180 beslutade länsstyrelserna gemensamt att hantera valsedlar från stänklistor som partivalsedlar, vilket innebär att de framöver inte behöver upprätta nya listor.181 Utvecklingsarbete pågår hos länsstyrelserna Utöver stänklistorna anger länsstyrelserna i enkätsvaren få andra skäl för att tiden för den slutliga rösträkningen fördröjdes. Behov av att räkna om rösterna uppges inte i någon större utsträckning vara skäl till att den slutliga sammanräkningen fördröjdes. Inte heller uppges det ha funnits stora problem med att de rösträknare som deltog i den slutliga rösträkningen var ovana eller för få till antalet.182 I enkätens fritextsvar uppger dock fyra länsstyrelser att en utökad bemanning behövs för att bland annat få kortare arbetsdagar.183 Av de 17 länsstyrelser som uppger att de har gjort en uppföljning anger 15 att uppföljningen berörde den tid det tog att genomföra den slutliga rösträkningen. 7 anger att uppföljningen har medfört att länsstyrelserna har vidtagit åtgärder för att förkorta tiden för den slutliga rösträkningen. I fritextsvar nämns bland annat förenklingar och förbättringar i arbetssätt och administration och utökat antal rösträknare.184 178Riksrevisionens länsstyrelseenkät, fråga 2. ”Hade din länsstyrelse ett eget mål för när ni senast skulle ha godkänt resultatet av den slutliga rösträkningen under RKL-valen 2018?”. 179Riksrevisionens länsstyrelseenkät, fråga 4. ”Bedöm i vad mån nedanstående skäl fördröjde den slutliga rösträkningen i din länsstyrelse vid RKL-valen 2018”. 180Valmyndigheten, Erfarenheter från valen 2018, 2019, s.40. 181Valmyndigheten, Erfarenheter från valen 2018, 2019, s.41. 182Riksrevisionens länsstyrelseenkät, fråga 4. ”Bedöm i vad mån nedanstående skäl fördröjde den slutliga rösträkningen i din länsstyrelse vid RKL-valen 2018.” Länsstyrelserna skulle ta ställning till i vilken grad följande skäl fördröjde rösträkningen: ovana rösträknare, få rösträknare, många omräkningar, valnämndernas nyttjande av torsdagen för sin onsdagsräkning och stänklistor samt hantering av valsedlar som i preliminära rösträkningen bedömdes som ogiltiga. 183Riksrevisionens länsstyrelseenkät, fråga 12.”På vilket sätt ska ni förkorta tiden för den slutliga rösträkningen?” Frågan besvarades som fritext av de länsstyrelser som svarat ”Ja” på fråga 7, ”Har din länsstyrelse följt upp arbetet med RKL-valen 2018?” och fråga 11, ”Medförde uppföljningen att ni vidtar åtgärder för att förkorta tiden för den slutliga rösträkningen?” 184Ibid, fritextsvar från fråga 12. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I de fritextsvar som länsstyrelserna har lämnat nämner ett flertal att samverkan mellan länsstyrelser liksom mellan länsstyrelserna och , är viktigt.185 Några länsstyrelser efterfrågar tydligare styrning från avseende bland annat stänklistor och liknande frågor som har att göra med hur valarbetet ska gå till. Några länsstyrelser uppger att de anser att det vore önskvärt att gavs befogenhet att ge riktlinjer i frågor om val till den övriga valadministrationen. 5.4 iakttagelser och slutsatser Tiden det tar för länsstyrelserna att räkna röster i riksdagsvalet håller sig inom de ramar som bedömt rimliga, det vill säga för att ska kunna samlas senast efter valet. Granskningen visar dock att det tar allt för länsstyrelserna att genomföra arbetet med den slutliga rösträkningen och mandatfördelningen. Vid valet till kan beslut om mandatfördelning inte fattas förrän samtliga länsstyrelser rapporterat in sitt resultat. Det är därför av stor vikt att arbetet hos länsstyrelserna pågår utan större problem eller avbrott. Även i valen till kommunfullmäktige och genomförs rösträkningen inom de tidsgränser som finns så att fullmäktige ska kunna samlas . De flesta länsstyrelserna bedriver ett uppföljningsarbete som bland annat innefattar åtgärder för att förkorta tiden det tar att genomföra den slutliga sammanräkningen. granskning visar att den huvudsakliga förklaringen till att det tar att slutföra och sammanställa det slutliga valresultatet beror på de så kallade stänklistorna. beslutade länsstyrelserna gemensamt att framgent hantera en röst från en stänklista som en partiröst. samlade bedömning är att om beslutet om stänklistorna efterlevs i efterkommande val kommer hanteringen att bli enhetlig och mindre tidskrävande. 185Riksrevisionens länsstyrelseenkät, fråga 15. ”Är det något övrigt du skulle vilja ta upp om valförfarandet?” R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna (1948). Regeringsformen (1974:152). Kommunallagen (2017:725). Vallagen (1972:620). Vallagen (1997:157). Vallagen (2005:837). Ändringsförfattning SFS 2018:1969 Lag om ändring i vallagen (2005:837). Valförordningen (2005:874). Förordning om instruktion för (2007:977). beslut 2019:50 Frågor om s.k. rapportpartier och valsedlar. 1972:105, Kungl. Maj:ts proposition med förslag till vallag, m.m., bet. 1972:KU49, rskr. 2013/14:5, demokrati. 2013/14:48, Ökad effektivitet, säkerhet och tillgänglighet i valförfarandet. 2013/14:124, Ökad effektivitet, säkerhet och tillgänglighet i valförfarandet, bet. 2013/14:KU31, rskr. 2013/14:231. 2017/18:286, Stärkt skydd för valhemligheten, bet. 2018/19:KU12, rskr 2018/19:35. Rapporter och utredningar med mera Kommittédirektiv, Förstärkning av den kommunala demokratins funktionssätt, dir. 2010:53. Kommittédirektiv, Översyn av valsystemet, dir. 2011:97. Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten, dir. 2015:104. R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D