prop · H80342 · 2020-10-27 00:00:00 — Även förutsättningarna för att föra ut ljuddämpare och vapenmagasin som en resande fört med till för personligt bruk men inte haft rätt att föra in, ska vara desamma som för ammunition. Ljuddämpare och vapenmagasin ska inte få förvaras på tullager eller i frizon utan medgivande av . I vapenlagen ska det upplysas om att det vid olovlig införsel av ljud- dämpare eller vapenmagasin och försök till ett sådant brott finns straff- bestämmelser i lagen om straff för smuggling. Genomförandepromemorians förslag stämmer överens med regering- ens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har inga synpunkter på förslaget. anser dock att tillståndsplikten för införsel av magasin ger upphov till en särskild rättssäkerhets- och tillämpar- problematik i förhållande till den stora gruppen europeiska- och övriga vapeninnehavare som söker sig till för jakt och och som då ofta medför olika reserv- och utbytesdelar. Skälen för regeringens förslag Tillstånd ska krävas för införsel av ljuddämpare och vapenmagasin Enligt 2 kap. 1 § d vapenlagen krävs det tillstånd för att föra in skjutvapen eller ammunition till . Syftet med bestämmelsen är att ha kontroll över vilka vapen och vilken ammunition som förs in i landet. I huvudsak gäller samma krav för tillstånd till införsel av vapen och ammunition som gäller för tillstånd till innehav av sådan egendom. Eftersom regeringen föreslår att ljuddämpare och vapenmagasin endast ska få innehas under vissa förutsättningar finns det även skäl att införa villkor för införsel av dessa. anser att ett krav på införseltillstånd ger upphov till rättssäkerhets- och tillämparproblem för europeiska- och övriga vapen- innehavare. Ett införseltillstånd ger rätt att under den begränsade tid och för det ändamål som anges i tillståndet i inneha den egendom som förts hit med stöd av tillståndet. Det saknas under dessa förutsättningar anledning att ställa lägre krav på införsel av ljuddämpare och vapen- magasin än på innehav av dessa i landet. De besvär denna kontroll kan medföra för vapeninnehavare kan inte anses väga tyngre än värdet av att kontrollen sker. Bestämmelsen i 2 kap. 1 § d vapenlagen ska därför utvidgas till att även omfatta ljuddämpare och vapenmagasin. I 2 kap. 11–13 §§ vapenlagen regleras förutsättningarna för att få till- stånd att föra in skjutvapen eller ammunition, införseltillståndets räckvidd och undantag från kravet på införseltillstånd. Samma regler som gäller för 2020/21:42 införsel av ammunition bör i dessa fall även gälla ljuddämpare och vapen- magasin. Detsamma bör gälla förutsättningarna enligt 2 kap. 14 § för förvaring på tullager eller i frizon och bestämmelserna i 2 kap. 15 § om rätt att under vissa förutsättningar föra ut magasin. Olovlig införsel av ljuddämpare och vapenmagasin straffbeläggs i lagen om straff för smuggling Enligt 3 § lagen (2000:1225) om straff för smuggling döms den som, i samband med införsel till landet av en vara som omfattas av ett särskilt föreskrivet förbud mot eller villkor för införsel, uppsåtligen bryter mot förbudet eller villkoret genom att underlåta att anmäla varan till tullbehandling för smuggling till böter eller fängelse i högst . Eftersom regeringen föreslår att ljuddämpare och vapenmagasin ska om- fattas av villkor för införsel innebär detta att införsel i strid med dessa vill- kor kan utgöra ett smugglingsbrott. I 9 kap. 4 § vapenlagen bör det upp- lysas om att det beträffande ljuddämpare och vapenmagasin, liksom när det gäller vapen och ammunition, finns bestämmelser om straff för olovlig införsel i lagen om straff för smuggling. 8.7Förvara och transportera ljuddämpare och vapenmagasin Regeringens förslag: Ljuddämpare och vapenmagasin ska, på samma sätt och under samma förutsättningar som ammunition, omfattas av bestämmelserna om förvaring och transport. Överträdelse av bestämmelserna om förvaring ska straffbeläggas. Straffbestämmelsen som rör förvaring åt någon annan ska dessutom utvidgas till att omfatta ammunition. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om krav på sammanslutningars förvaring av ljuddämpare och vapenmagasin. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vad som ska iakttas utöver vapenlagens bestämmelser om transport av ljuddämpare och vapenmagasin. Genomförandepromemorians förslag stämmer överens med regering- ens förslag. Remissinstanserna har inga synpunkter på förslaget. I spontana yttranden från avd. 14–12, Luftvärns- förenings och Västsvenska Dynamiker framförs dock synpunkter på att den föreslagna kriminaliseringen innebär att ett problemlöst användande regleras och att den som under en tävling tappar ett magasin riskerar att göra sig skyldig till brott. Skälen för regeringens förslag Förvaring och transport av ljuddämpare eller vapenmagasin I 5 kap. vapenlagen finns regler om förvaring och transport. De syftar till att förhindra stölder av skjutvapen och ammunition. efterlevnad är av grundläggande betydelse för att förhindra att skjutvapen och ammunition kommer i orätta händer. Även ljuddämpare och vapenmagasin som föreslås regleras i vapenlagen på i princip samma sätt som ammunition kan om de hamnar i orätta händer utgöra en säkerhetsrisk, vilket kräver att innehavarna hanterar dem med stort ansvar. Samma krav bör därför ställas på förvaring och transport av ljuddämpare och vapenmagasin som gäller för ammunition i 5 kap. 1–4 §§ vapenlagen. Detta innebär bl.a. att den som innehar ljuddämpare och vapenmagasin är skyldig att ta hand om egendomen och hålla den under sådan uppsikt att det inte finns risk för att någon obehörig kommer åt den och att ljuddämpare och magasin ska förvaras under säkert lås eller på något annat lika betryggande sätt. Vidare innebär det att en innehavare endast får lämna över sin ljuddämpare eller sitt vapenmagasin till någon annan för förvaring om han eller hon inte kan ta hand om det eller det annars finns särskilda skäl. För sådan förvaring krävs i normalfallet tillstånd. Den som skickar eller transporterar ljuddämparen eller vapenmagasinet ska även vidta betryggande åtgärder för att förhindra att någon obehörig kommer åt egendomen. Regeringens förslag till övergångsbestämmelse för vapenmagasinen innebär att den som förvarar ett vapenmagasin, som det krävs tillstånd för, ska få förvara magasinet utan sådant tillstånd till utgången av eller, om ansökan om tillstånd har gjorts före nämnda tidpunkt, till dess ansökan om tillstånd prövats slutligt (se vidare avsnitt 11). I likhet med vad som redan gäller för skjutvapen och ammunition bör regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bemyndigas att meddela föreskrifter om dels krav på sammanslutningars förvaring av ljuddämpare och vapenmagasin, dels vad som ska iakttas utöver bestämmelserna i 5 kap. i fråga om transport av sådan egendom. Kriminalisering vid överträdelse av vissa regler om förvaring De allmänna förvaringsbestämmelserna i 5 kap. 1–3 §§ vapenlagen är straffbelagda i 9 kap. 2 § första stycket c vapenlagen. Bestämmelserna innebär bl.a. att den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot förvaringsbestämmelserna i fråga om skjutvapen och ammunition som innehas av sammanslutningar, huvudmän för museer eller auktoriserade bevakningsföretag kan dömas till böter eller fängelse . Det gäller också skjutvapen som innehas av vapenhandlare. Regeringen anser att bestämmelsen bör utvidgas till att även omfatta ljuddämpare och vapenmagasin. Detta innebär att den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot bestämmelserna om förvaring av ljuddämpare eller vapenmagasin som innehas av sammanslutningar, huvudmän för museer eller auktoriserade bevakningsföretag eller i fråga om skjutvapen som innehas av vapenhandlare ska kunna dömas till böter eller fängelse . avd. 14–12, Stockholms Luftvärnsförenings och Västsvenska Dynamiker befarar att en enskild vapen- innehavare som t.ex. tappar ett tillståndspliktigt magasin vid en tävling, kommer att bli straffad. Frågan om att utvidga tillämpningsområdet till att omfatta även enskilda personer har behandlats i flera lagstiftningsärenden. 2020/21:42 En sådan utvidgning har dock inte ansetts nödvändig och föreslås heller inte i detta lagstiftningsärende. Enligt 9 kap. 2 § första stycket b vapenlagen är det straffbelagt att bryta mot bestämmelserna om överlämnande till förvaring hos någon annan. Dessa bestämmelser omfattar såväl skjutvapen som ammunition och föreslås nu utvidgas till att även omfatta ljuddämpare och vapenmagasin som lämnas över till någon annan. Den bestämmelse som straffbeläggs genom 9 kap. 2 § första stycket i, dvs. bestämmelsen om förvaring åt någon annan i 5 kap. 3 § första stycket vapenlagen, omfattar dock endast förvaring av skjutvapen. Det framstår dock som lika angeläget att straff- belägga den situationen att någon olovligen förvarar ammunition och ljuddämpare eller vapenmagasin åt någon annan. Bestämmelsen i 9 kap. 2 § första stycket i bör därför utvidgas till att även omfatta ammunition, ljuddämpare och vapenmagasin. Därmed korresponderar också straffbestämmelserna om överlämnande till förvaring hos någon annan och förvaring åt någon annan. 8.8Inlösen av ljuddämpare och vapenmagasin samt dödsbons och konkursbons innehav av ljuddämpare och vapenmagasin Regeringens förslag: Ljuddämpare och vapenmagasin ska, på samma sätt och under samma förutsättningar som gäller för skjutvapen och ammunition, kunna lösas in av staten. Ljuddämpare och vapenmagasin som ingår i ett dödsbo eller ett konkursbo ska omfattas av samma regler som skjutvapen och ammun- ition som ingår i ett sådant. Genomförandepromemorians förslag stämmer överens med regering- ens förslag. Remissinstanserna har inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag Inlösen av ljuddämpare och vapenmagasin I 7 kap. vapenlagen finns regler om inlösen av vapen och ammunition. Inlösen innebär att staten tvångsförvärvar skjutvapen eller ammunition. En grundläggande tanke bakom bestämmelserna om inlösen är att Polis- myndigheten i största möjliga utsträckning ska undvika inlösen genom att låta ägaren själv avveckla sitt innehav genom att skrota, sälja eller på annat sätt överlåta egendomen (jfr prop. 1973:166 s. 146 f.). Det är först om innehavaren inte själv avslutar sitt innehav på föreskrivet sätt och inom föreskriven tid som inlösen blir aktuellt. När innehavet av ljuddämpare och vapenmagasin nu föreslås regleras på i princip samma sätt som ammunition bör de rättigheter och skyldigheter som gäller för skjutvapen och ammunition i detta avseende gälla även för ljuddämpare och vapenmagasin. Innehav och förvaring av ljuddämpare och vapenmagasin som ingår i I 8 kap. vapenlagen finns regler om vapen och ammunition i dödsbon och När skjutvapen och ammunition ingår i ett dödsbo eller konkursbo får egendomen under vissa förutsättningar utan särskilt tillstånd innehas av den som har tagit hand om boet. Det finns även en möjlighet för att besluta om hur egendomen ska förvaras i dessa När innehavet av ljuddämpare och vapenmagasin nu föreslås regleras på i princip samma sätt som ammunition bör dessa även omfattas av de särskilda bestämmelserna om innehav och förvaring av egendom som ingår i dödsbon och konkursbon. 9 Utökade krav på registerföring Enligt artikel 4.4 första stycket i vapendirektivet ska medlemsstaterna föra ett centraliserat eller decentraliserat datoriserat register som garanterar behöriga myndigheter tillgång till de register där varje skjutvapen som omfattas av direktivet registreras. Ändringsdirektivet utökar kravet på vilka uppgifter som ska registreras i vapenregistret till att omfatta alla de uppgifter med anknytning till skjutvapen som krävs för att spåra och identifiera skjutvapnet i fråga, däribland –typ, märke, modell, kaliber och serienummer för varje skjutvapen samt den märkning som anbringats på dess stomme eller låda som en unik märkning, varigenom varje skjutvapens unika identitet ska fastställas (led a), –det serienummer eller den unika märkning som anbringats på de väsentliga delarna, om det eller den skiljer sig från märkningen på skjutvapnets stomme eller låda (led b), –namn och adress avseende leverantörerna av och förvärvarna av eller ägarna till skjutvapnet, tillsammans med relevant eller relevanta datum (led c), och –angivelser om omvandlingar eller ändringar av skjutvapnet som leder till att dess kategori eller underkategori ändras, inklusive certifierad deaktivering eller skrotning, med relevant eller relevanta datum (led d). Till skillnad från tidigare krävs registrering av uppgifter om skjutvapnets märkning och de väsentliga delarnas serienummer eller märkning enligt led a och b, datum enligt led c och uppgifter om omvandlingar och ändringar enligt led d. Bestämmelser om vapenregister finns i 1 a kap. vapenlagen (1996:67). Enligt 7 § det kapitlet ska med hjälp av automatiserad behandling föra fyra separata register: vapeninnehavarregistret, vapen- registret, vapenhandlarregistret och registret över auktoriserade samman- slutningar för jakt- eller målskytte. Kravet på att föra dessa register om- fattar alla de vapen och vapendelar som vapendirektivet kräver att det ska finns register om. 2020/21:42 När det gäller kravet på registrering av uppgifter om vapen och märk- ning enligt artikel 4.4 första stycket a och b finns det varken i vapenlagen eller i vapenförordningen (1996:70) närmare angivet vilka uppgifter som ska tas in i register. Av 2 kap. 6 § vapenförordningen framgår dock vilka uppgifter som en ansökan om tillstånd att inneha vapen ska innehålla. Dessa uppgifter läggs in i register. registreras därför alla de uppgifter som anges i artikel 4.4 första stycket a och b, med undantag för uppgift om vapnets märkning och de väsentliga delarnas märkning. Registrering av ett vapens märkning är ett krav även enligt FN:s vapenprotokoll (resolution 55/255). Redan inför tillträde till protokollet konstaterade regeringen att denna uppgift behöver registreras framöver för att uppfylla protokollet (prop. 2010/11:72 s. 48). Det kan således på nytt konstateras att uppgift om ett vapens och vissa vapendelars märkning bör registreras i vapenregistret, numera även för att uppfylla ändringsdirektivets krav. Kravet enligt artikel 4.4 första stycket c på registrering av person- uppgifter för leverantörer, förvärvare och ägare, inklusive relevanta datum, uppfylls genom att sådana uppgifter registreras i innehavar- registret. Även uppgifter om omvandlingar eller ändringar som ska registreras enligt artikel 4.4 första stycket d registreras i Polismyndig- hetens vapenregister. Ändringar som leder till att ett vapen byter kategori kräver nämligen en ny ansökan om vapentillstånd. Vidare ska ett vapen som ska skrotas, enligt 4 kap. 4 § vapenlagen, lämnas till Polismyndig- heten tillsammans med tillståndsbeviset. vidare- befordrar sedan vapnet till NFC (16 kap. 5 § RPSFS 2009:13, FAP 551– 3)varefter den enligt 2 kap. 15 § vapenförordningen ska kontrollera och följaktligen registrera när vapnet har deaktiverats. Sammanfattningsvis registreras de flesta uppgifter som ska registreras enligt artikel 4.4 första stycket i vapendirektivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. Som konstaterats ska dock även uppgift om vapens och vapendelars märkning registreras för att ska fullgöra sina åtaganden. Detta är dock inget som behöver regleras i lag utan regleringen bör ske på lägre författningsnivå. Förutom ändringsdirektivets krav på registrering av fler uppgifter i vapenregistret innebär direktivet även att det ställs utökade krav på registrering av vapenhandlare och vapenmäklare, bevarandetider och tillgång till uppgifterna i vapenregistret och att vapenhandlare och vapenmäklare ska föra egna register. Skyldighet att föra vapenhandlar- och Regeringens förslag: ska, på motsvarande sätt som myndigheten gör med dem som fått tillstånd att bedriva vapen- handlarverksamhet med skjutvapen, föra register över dem som meddelats tillstånd att bedriva vapenmäklarverksamhet. ISP, MSB och kommunerna ska, på motsvarande sätt som Polis- myndigheten gör för tillstånd till vapenhandlarverksamhet med skjutvapen, föra register över vissa beslutade tillstånd. bl.a. innehålla uppgifter om fysiska personer som har ett betydande inflytande över en juridisk person som har meddelats sådant tillstånd. I lagen om brandfarliga och explosiva varor och i lagen om krigs- materiel ska det dessutom föras in en bestämmelse om registrets ända- Vidare ska det i de lagarna föras in en bestämmelse som upplyser dels om att bestämmelserna om skyldighet att föra register och om registrets ändamål kompletterar EU:s dataskyddsförordning, dels om vilken övrig personuppgiftsreglering som gäller för personuppgifts- behandling i registret. Genomförandepromemorians förslag stämmer överens med regering- Remissinstanserna: Datainspektionen avstyrker förslaget om att införa bestämmelser om skyldighet att föra register i lagen (1992:1300) om krigs- materiel och i lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor eftersom det inte har gjorts någon behovsanalys. strategiska produkter (ISP) anser att dess skyldighet att föra register bör kunna begränsas till tillverkare av skjutvapen. skydd och beredskap (MSB) anser att det behövs ett förtydligande i lagtext som klargör vilka personer som anses ha ett betydande inflytande över en juridisk person som har fått vapenmäklartillstånd. att det bör införas ett krav i lagen om brandfarliga och explosiva varor på att tillståndshavaren ska anmäla alla förändringar av vem som har ett sådant betydande inflytande. kommun anser att Polismyndig- heten bör hantera alla tillstånd enligt lagen om brandfarliga och explosiva varor som rör ammunition. Skälen för regeringens förslag I tillägg till vapendirektivets krav på att föra ett vapenregister med upp- gifter om de vapen som omfattas av direktivet införs genom ändrings- direktivet krav på medlemsstaterna att registrera vapenhandlare och vapenmäklare som är verksamma på deras territorium (artikel 4.3 a). I avsnitt 6.1 föreslås att vapenmäklarverksamhet ska regleras i vapenlagen. Bland annat ska det i vapenlagen införas krav på tillstånd motsvarande de som gäller för vapenhandlare. För att uppfylla ändringsdirektivets krav på registrering av vapenmäklare bör kravet i 1 a kap. 7 § första stycket 3 vapenlagen om att ska föra register över de som driver handel med skjutvapen utvidgas till att omfatta de som driver mäklar- verksamhet med skjutvapen eller ammunition. Som framgår av avsnitt 6.1 regleras vapenhandlarverksamhet i tre lagar: vapenlagen, lagen om brandfarliga och explosiva varor och lagen om När det gäller vapenhandel med skjutvapen, som regleras i vapenlagen, finns redan krav på att föra ett vapen- handlarregister enligt 1 a kap. 7 § första stycket 3 vapenlagen. ska enligt samma bestämmelse finnas uppgifter om fysiska personer som har ett betydande inflytande över en juridisk person som har tillstånd att driva handel med skjutvapen, personer som har godkänts att som föreståndare eller ersättare svara för sådan verksamhet samt personer och organisationer som har meddelats tillstånd att ta emot skjutvapen för översyn eller reparation. Däremot finns det inget krav på registrering av sådan vapenhandlarverk- samhet som regleras i lagen om brandfarliga och explosiva varor och lagen om krigsmateriel, dvs. vapenhandlarverksamhet med ammunition. Datainspektionen har motsatt sig att det i de lagarna införs bestämmelser om krav på tillståndsgivarna, dvs. MSB, kommuner och ISP, att föra register eftersom det inte har gjorts någon behovsanalys. dock att uttryckliga krav på att föra register är motiverade med hänsyn till att ändringsdirektivet kräver att vapenhandlare registreras. skyldighet kommer det vara valfritt för tillståndsgivare att föra register. Det bör därför införas bestämmelser som ålägger MSB och kommunerna att föra register över personer och organisationer som meddelats tillstånd enligt 16 § lagen om brandfarliga och explosiva varor för hantering av Vidare bör ISP registrera de som fått tillstånd enligt 3 § lagen om krigsmateriel för tillverkning av skjutvapen eller ammunition enligt lagen om krigsmateriel. ISP anser att kravet på inspektionen att föra register bör kunna begränsas till de som fått tillstånd till tillverkning av skjutvapen eftersom MSB kommer att åläggas en skyldighet att föra register över sådana som tillverkar ammunition. Regeringen anser dock att registrering bör ske enligt båda regelverken dels eftersom både ISP och MSB i dessa fall har tillsynsansvar över verksamheterna, dels eftersom tillverkning av vissa typer av ammunition kan omfattas av enbart det ena Utöver krav på tillståndsgivarna att föra register med uppgifter om de som fått tillstånd bör, liksom avseende vapenhandlar- register, krävas att registren ska innehålla uppgifter om fysiska personer som har ett betydande inflytande över en juridisk person som har meddelats tillstånd och, när det gäller registret för dem som meddelats tillstånd enligt lagen om brandfarliga och explosiva varor, personer som har godkänts att som föreståndare svara för sådan verksamhet. krav skulle underlätta handläggningen av tillståndsärenden. det behövs ett förtydligande i lagtext som tydliggör vilka personer som anses ha ett betydande inflytande över en juridisk person. anser att det varken är ändamålsenligt eller görligt att i lagtext ange exempel på personer som alltid ska anses ha ett betydande inflytande. Exempel på personer som kan ha betydande inflytande över en juridisk person är dock verkställande direktör, styrelseledamot, bolagsman och aktieägare med betydande aktieinnehav. MSB menar vidare att det bör införas ett krav i lagen om brandfarliga och explosiva varor på att tillståndshavaren ska anmäla alla förändringar av vem som har ett betydande inflytande. Ett sådant krav finns redan för vapenhandlare som har tillstånd enligt vapenlagen (2 kap. 10 § vapen- Som MSB framför kan det efter det att tillståndsmyndigheterna meddelat tillstånd ske förändringar i fråga om vem som har ett betydande inflytande över verksamheten. För tillståndsmyndighetens bedömning av om förutsättningarna för tillstånd är uppfyllda underlättar naturligtvis kännedom om förändringar i verksamheten såsom om verksamheten har Det kan således finns behov av en sådan bestämmelse som MSB Prop. 2020/21:42 föreslår. När det gäller de som fått tillstånd enligt lagen om brandfarliga och explosiva varor finns det redan liknande bestämmelser i förordning, såsom bestämmelser om krav på föranmälan vid byte av verksamhets- utövare för att få fortsätta bedriva en verksamhet enligt tidigare meddelat tillstånd och om skyldighet för dödsbon efter en fysisk person som haft tillstånd att skyndsamt underrätta tillståndsmyndigheten om dödsfallet (20 § förordningen [2010:1075] om brandfarliga och explosiva varor). Regeringen anser med hänsyn till det att en sådan bestämmelse som MSB föreslår får övervägas inom ramen för det fortsatta förordningsarbetet. Det saknas beredningsunderlag för att i detta lagstiftningsärende hantera kommuns förslag om att all tillståndshantering enligt lagen om brandfarliga och explosiva varor som avser ammunition bör flyttas över till . De föreslagna nya registerbestämmelsernas förhållande till annan personuppgiftsreglering När regeringen nu föreslår att det ska införas nya krav på myndigheter att föra register över sådana som fått tillstånd till viss vapenhandel enligt lagen om brandfarliga och explosiva varor och lagen om krigsmateriel finns det anledning att beakta tillämplig personuppgiftsreglering och om förhållandet till den bör regleras på något sätt. och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här kallad dataskyddsförordningen, utgör grunden för generell personuppgiftsbehandling inom EU.