prop · H703170 · 2020-06-02 00:00:00 — Anm: Beräknat utifrån genomsnittligt koldioxidvärde om per kilometer med schablonberäkning och per kilometer med WLTP vilket är en uppskattning innan alla mätningar är klara Källa: , ”Ökning av husbilsskatt efter förändring i EU:s emissionsreglementen”, hämtad: . Genom att införa bonus-malus-systemet då osäkerheten var stor om effekten av WLTP och hur utformningen av bonus-malus-systemet skulle påverkas av de nya utsläppssiffrorna har förutsägbarheten minskat för aktörerna på bilmarknaden. 5.3Sammanfattande iakttagelser och slutsatser •Åtskilliga förlängningar av den tillfälliga nedsättningen av förmånsvärde för vissa miljöbilar som infördes har skett. Giltighetstiden för denna lagstiftning har därmed blivit mycket oklar. Detta har bland annat skapat osäkerhet för de som ingår leasingkontrakt avseende förmånsbil eftersom dessa löper i taget. •Framförhållningen avseende förändringar i fordonsskatten har varit relativt god. Förändringarna i skatten har dock varit åtskilliga . •Framförhållningen avseende införande och förändringar av miljöbilsstöden har varit väsentligt sämre. Miljöbilspremien infördes med mycket kort varsel. Supermiljöbilspremien förlängdes med relativt kort varsel. Det har varit svårt att uppskatta behovet av medel till miljöbilspremien och supermiljöbilspremien. Extra medel har behövt tillföras . Detta har sammantaget skapat osäkerhet för konsumenterna. •Mot bakgrund av erfarenheter från de svenska stödsystemen, och även erfarenheter från andra länder, finns det en risk att extra medel behöver tillföras anslaget för klimatbonus framöver. En första höjning av anslaget har redan skett . Detta kan komma att skapa osäkerhet för konsumenterna. •Införandet av bonus-malus-systemet innan effekterna av EU:s nya körcykel (WLTP) var klarlagda ökade osäkerheten för inblandade aktörer. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A Å T G Ä R D E R F Ö R F L E R M I L J Ö B I L A R slutsats är att långsiktiga och förutsägbara villkor för inköp och innehav av personbilar inte har skapats. Återkommande regelförändringar, i flera fall med kort varsel, har skapat osäkerhet för aktörerna på bilmarknaden. För flera av styrmedlen har det saknats en tydlig plan för hur dessa ska utvecklas eller avvecklas. Bristfälliga konsekvensanalyser som legat till grund för införande och förändringar av styrmedel, vilket konstateras i kapitel 3, har försämrat möjligheten att förutse olika typer av konsekvenser av styrmedlen. Mer omfattande konsekvensanalyser skulle troligen ha bidragit till att ge styrmedlen en mer långsiktig och förutsägbar utformning. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Algers, S., S. Habibi, R. Pyddoke, N. Sedehi Zadeh och J. Swärdh, Long-term responses to car-tax policies: Distributional effects and reduced carbon emissions, Forskningsprogrammet transportekonom, papers in transport economy 2019:4, 2019. Allcott, H. och K. Knittel, Are consumers poorly informed about fuel economy? Evidence from two experiments, NBER Working Paper 23076, 2018. Bil , Yttrande om regeringens PM gällande förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar (Fi/2016/00491/S1), 2016. Bjernaes, G. M, Are tax exemptions for electric cars an efficient climate policy measure?, Statistics Discussion papers No. 743, 2013. Bjernaes, G. M, ”Hva koster egentligen elbilspolitikken?”, Samfundsekonomen, 2, 2016. , R., Greenwash? En analys av svenska miljöskatters effektivitet, , 2018. och J.M. Sallee, Should Electricity Vehicle Drivers Pay a Mileage Tax?, NBER Working Papers 26072, 2019. Ds 1994:34 Förmånsbeskattning av bilar. Ds 2009:24 Effektivare skatter på klimat- och energiområdet. , Prognos för statens budget och de offentliga finanserna, ESV 2017:44, 2017. , Utfallet för statens budget, 2019:18, , J., R. Pyddoke, J. Swärdh, Distributional effects of taxes on car fuel, use, ownership and purchases, CTS Working Paper, 2016:11, 2016. Europeiska kommissionen, prices within Union, European Commission 2011. Europeiska kommissionen, Case No COMP/M.1406 - / , 17.03.1999, Celex 399M1406. , Skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper, R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A Å T G Ä R D E R F Ö R F L E R M I L J Ö B I L A R , Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen 2012, , Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen 2013, , Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen 2015, , Förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar, , 2016. , Ändrad beräkning av bilförmån, , 2017. , Ett bonus-malus system för nya lätta bilar, Fi2017/01469/S2, , 2017. Forsstedt, S., Tänk efter före! En om samhällsekonomiska analyser, 2018:5, , 2018. . och V. Østli, Ressursökonomisk regenskap for elektrifiering av bilparken, TØI rapport /2014, 2014. Fridstrøm, L. och V. Østli, Etterspörselen etter nye personbiler – analyseret ved hjelp av modellen BIG, TØI:s rapport /2018, 2018. Grigolon, L., M. Reynaert och F. Verboven, "Consumer Valuation of Fuel Costs and Tax Policy: Evidence from ", : Economic Policy, 10(3), s. 193–225, 2018. R. och P. , “How well does the U.S. Government do cost-benefit analysis?”,Environmental Economics and Policy, 1(2), s. 192 – 211, 2007 Holtsmark, B. och A. Skonhoft, “The Norwegian support and subsidy policy of electric cars. Should it be adopted by other countries?”, Environmental Science &Policy, 42, s. 160–168, 2014 Huse, C. och C. , “The Market Impact and the Cost of Environmental Policy: Evidence from the Rebate”, , 124, s. 393–419, 2014. , Miljö, ekonomi och politik 2015, , 2015. , Miljö, ekonomi och politik 2018, , 2018. , Styrning mot energi- och fossilsnåla fordon – en analys av det svenska bonus-malus-systemet, Specialstudie, KI 2019:22 DNR 2019–402, , 2019. Kågeson, P., Klimatmål på villovägar? En om politiken för utsläppsminskningar i vägtrafiken, 2019:5, 2019. , M. och R. , Beskattning av förmånsbilar – underlag till utredningen om fossilfri fordonsflotta i , , 2012. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Drivkrafter till bilars minskade koldioxidutsläpp, Rapport 5575, , Samhällsekonomiska analyser av miljöprojekt – en vägledning, rapport 6628, 2014. , Lägesbeskrivning för Klimatklivet, NV-09203-18, , Sammanställning av remissvar Fossilfrihet på väg, N2014/743-E. , Regulatory Impact Analysis, A tool for policy coherence, , 2009. , Recommendation of the council on regulatory policy and governance, , I.W.H., M. Walls och W. , ”Automobile Externalities and Policies”, , 45(2), s. 373 – 399, 2007. Prud’homme, R. och M. Koning, “Electric Vehicles: A Tentative Economic and Environmental Evaluation”, Transport Policy, 23, 2012, s. 60 – 69. Regeringsbeslut, Dir 2012:78, Fossiloberoende fordonsflotta – ett steg på vägen mot nettonollutsläpp av växthugsgaser, 2012. Regeringsbeslut, N2018/05897/SUBT, N2018/05888/KLS(delvis), N2018/01429/SUBT, Regleringsbrev för avseende Trafikanalys. , vid regelgivning – en vägledning, , Klimatklivet – stöd till lokala klimatinvesteringar, RiR2019:1, Serret, Y. och N. Johnstone (red. ), The Distributional Effects of Environmental Policy, , , 2006. SOU 2003:2, Fördelningseffekter av miljöpolitik, Bilaga 11 till SOU 2004:64, Skatt på väg. SOU 2013:84, Fossilfrihet på väg. SOU 2016:33, Förslag på ett nytt bonus-malus-system för lätta fordon. SOU 2016:47, En klimat- och luftvårdsstrategi för . Statsrådsberedningen, Att styra genom regler – Checklista för regelgivare, 1995:2, rev. , R., ”Ynnor kräver nya förmånsregler för bilar ”, My newsdesk, , foermaansregler-foer-bilar-snarast-616334 R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A Å T G Ä R D E R F Ö R F L E R M I L J Ö B I L A R , T., “Distributional effects of taxing transport fuel”, Energy Policy, 41, ss 75–83, 2010. Trafikanalys, Export av begagnade miljöbilar och fossiloberoendet, rapport 2017:6, Trafikanalys, Fordon på , Rapport 2018:13, Trafikanalys, 2018. Trafikanalys, Körsträckor 2018, Statistik 2019:10, Trafikanalys, 2019. Trafikanalys, Transportsektorns samhällsekonomiska kostnader, PM 2019:1, Trafikanalys, 2019. , Prognos för persontrafiken 2040; basprognoser , , 2016. , Analys av förslag till koldioxidkrav för lätta fordon efter 2020, Dnr 2017/44780, , 2018. , Analysmetod och samhällsekonomiska kalkylvärden för transportsektorn: ASEK 6.1, Version , , 2018. , PM om vägtrafikens utsläpp, 190221, , 2019. , Beslut om ny version av – ASEK 7.0, TRV 2019/14993, , 2019. Transportstyrelsen, Uppdrag att utarbeta förslag till en supermiljöbilspremie, Dnr 2020-9913, Transportstyrelsen, 2011. Transportstyrelsen, Elbilar och buller – en förstudie om olyckor med tystgående elbilar, Rapport , Transportstyrelsen, 2013. Wangness, P.B, S. Proost och K.L. Rodseth, Vehicle choices and urban transport externalities. Are Norwegian policy makers getting it right?, Working Paper 2/2018, , 2018. WSP, Effekter av subventioner till miljöbilar, preliminär version v06, 2007:x, WSP, 2007. Xing, J., B. och S. Li, What Does an Electric Vehicle Replace?, NBER Working Paper Nr. 25771, 2019. Ynnor, Tjänstebilsguide 2019, Ynnor, 2019. betänkande, Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, bet. 1993/94:KU30, prot. 1993/94:110, 1993/94:15. betänkande, Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, bet. 2009/10: KU10, prot. 2009/10:59, 2009/10:173. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N betänkande, Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, bet. 2013/14:KU10, prot. 203/14:58, 2013/14:142. 1999/00:6 Förmånsbeskattning av miljöbilar m.m., bet. 1999/2000:SkU7, prot. 1999/2000:37. 2001/02:45 Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter m.m., bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/02:99. 2003/04:1 Budgetproposition , bet. 2004/05:FiU1, rskr. 2004/05:47, 48. 2005/06:1 Budgetproposition , bet. 2005/06: FiU1, rskr 2005/06:34. 2005/06:65 Ny vägtrafikskattelag m.m., bet. 2005/06:SkU15, rskr. 2005/06:167. 2005/06 Skattelättnad för bilar i vissa miljöklasser, bet. 2005/06:SkU27, rskr. 2005/06:290. 2006/07:100, ekonomiska vårproposition, bet. 2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222. 2007/08:11 Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen , bet. 2007/08:SkU17, rskr. 2007/08:89. 2007/08:1 Budgetproposition , Utgiftsområde 20, bet. 2007/08:MJU1, rskr. 2007/08:95. 2007/08:99 Tilläggsbudget till statsbudgeten 2008, bet. 2007/08:FiU21, rskr. 2007/08:262. 2008/09:1 Budgetproposition , Utgiftsområde 20, bet. 2008/09:MJU1, rskr. 2007/08:103. 2008/09:16 En sammanhållen klimat- och energipolitik, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300. 2008/09:93 Mål för framtidens resor och transporter, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257. 2009/10:1 Budgetproposition , bet. 2009/10:FiU1, rskr. 2009/10:42. 2009/10:41 Vissa punktskattefrågor med anledning av budgetpropositionen , bet. 2009/10: SkU21, rskr. 2009/10:122. 2010/11:1 Budgetproposition , bet. 2010/11:FiU1, rskr. 2011/12:1 Budgetproposition , Utgiftsområde 20, bet. 2011/12:MJU1, rskr. 2011/12:99. 2012/13:1 Budgetproposition , bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37. 2013/14:1 Budgetproposition , Utgiftsområde 20, bet. 2013/14:MJU1, rskr. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A Å T G Ä R D E R F Ö R F L E R M I L J Ö B I L A R 2014/15:1 Budgetproposition , bet. 2014/15:FiU1, rskr. 2014/15:29. 2014/15:100 ekonomiska vårproposition, bet. 2014/15:FiU20, rskr. 2014/15:254. 2015/16:1 Budgetproposition 2015/16:2 Höständringsbudget , bet. 2015/16:FiU11, rskr. 2016/17:1 Budgetproposition , bet. 2016/17:FiU1, rskr. 016/17:49. 2016/17:2 Höständringsbudget , bet. 2016/17:FiU11, rskr. 2016/17:146, Ett klimatpolitiskt ramverk, bet. 2016/17: MJU24, rskr 2016/17:320. 2017/18:1 Budgetproposition , bet .2017/18:FiU1, rskr. 2017/18:54. 2017/18:1, Budgetproposition , Utgiftsområde 20 Miljö- och naturvård, bet.2017/18: MJU1, rskr. 2017/18:115. 2018/19:2 Höständringsbudget , bet. 2018/19:FiU11, rskr. 2018/19:68. 2019/20:1 Budgetproposition , UO 22 Kommunikationer, bet. 2019/20:TU1, rskr. 2019/20:111. 2019/20:1 Budgetproposition , UO 20 Miljö- och naturvård, bet. 2019/20:MJU1, rskr. 2019/20:122. 2019/20:2 Höständringsbudget 2019, bet. 2019/20:FiU11, rskr. 2019/20:66. 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan. 2007/08:123 Redovisning av skatteutgifter , bet. 2007/08:SkU32, rskr. 2007/08:261. 2008/09:183 Redovisning av skatteutgifter , bet. 2008/09:SkU33, rskr. 2008/09:310. 2009/10:195 Redovisning av skatteutgifter , bet. 2009/10:SkU37, rskr. 2009/10:389. 2010/11:108 Redovisning av skatteutgifter , bet. 2010/11:SkU33, rskr. 2011/12:136 Redovisning av skatteutgifter , bet. 2011/12:SkU20; rskr. 2012/13:98 Redovisning av skatteutgifter , bet. 2012/13:SkU30, rskr. 2012/13:301. 2013/14:98 Redovisning av skatteutgifter , bet. 2013/14:SkU33, rskr. 2013/14:395. 2014/15:98 Redovisning av skatteutgifter , bet. 2014/15:SkU25, rskr. 2014/15:256. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2015/16:98 Redovisning av skatteutgifter , bet. 2015/16SkU25, rskr. 2015/16:309. 2016/17:98 Redovisning av skatteutgifter , bet. 2016/17:SkU32, rskr. 2016/17:306. 2017/18:98 Redovisning av skatteutgifter , bet. 2017/18:SkU24, rskr. 2017/18:351. 2018/19:98 Redovisning av skatteutgifter , bet. 2018/19:SkU23, rskr. 2018/19:262. 2017/18:238, En klimatstrategi för , bet. 2017/18: MJU22, rskr. 2017/18:440. betänkande Fossiloberoende transporter, 2017/18: TU13, rskr. 2017/18:263. Budgetlagen (2011:203) EUT L111, 24.4.2019, s. 13-53, Celex 32019R0631, och rådets förordning (EU) 2019/631 av om fastställande av normer för koldioxidutsläpp för nya personbilar och för nya lätta nyttofordon och om upphävande av förordningarna (EG) 443/2009 och (EU) nr 510/2011. Förordning (2007:380) om miljöbilspremie. Förordning (2011:1590) supermiljöbilspremie. Förordning (2017:1334) om klimatbonusbilar. Inkomstskattelag (1999:1229). Klimatlagen (2017:720). Kommittéförordningen (1998:1474). Lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. föreskrifter om nybilspriser för bilar med tillverkningsår 2019 vid beräkning av bilförmån (SKVFS 2018:27). Vägtrafikskattelag (2006:227). R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A Å T G Ä R D E R F Ö R F L E R M I L J Ö B I L A R ACEA, Interactive map: Electric vehicle purchase incentives per country in Europe (2019 update), electric-vehicle-incentives-per-country-in-europe-2018, hämtad . Europeiska kommissionen, ”Better regulation: guidelines and toolbox,” law/better-regulation-why-and-how/better-regulation-guidelines-and-toolbox_en, hämtad . , ”Ökning av husbilsskatt efter förändring i EU:s emissionsreglementen”, content/uploads/2019/09/FakataHRF_folder_25-9.pdf, hämtad . , “Super-green car premium behind 1 out of 3 plug-in hybrid cars in ”, Shift Policy Brief 2019/2020, 2019, /wp-content/uploads/2019/11/supergreenrebate_web.pdf, hämtad . , ”Rättslig vägledning – definition av en skattepliktig bilförmån” Definition-av-en-skattepliktig-bilforman, hämtad . , ”Rättslig vägledning – jämförbar bil” 16&q=j%C3%A4mf%C3%B6rbar+bil, hämtad . , ”regional indelning/kommuntyper”, indelningar/kommuntyper.html, hämtad . Transportstyrelsen, ”Fordonsregler/personbil” , hämtad . Transportstyrelsen, ”bonus-malus/bonus” , hämtad . 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Scorecard för utvärdering av konsekvensanalyser Tabell B1:1 Bedömning av innehåll i konsekvensanalyser av berörda styrmedel – vem påverkas Tabell B1:2 Bedömning av innehåll i konsekvensanalyser av berörda styrmedel – vilka är konsekvenserna Finansiell kalkyl Kostnader/intäkter Samhällsekonomiska konsekvenser och effekter på andra samhällsmål R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A Å T G Ä R D E R F Ö R F L E R M I L J Ö B I L A R Förenlighet eller avvikelse från EU-reglering Risker (bedrägeri) Motiv till avsaknad av konsekvensanalys Anm.: 0=saknas, 1= finns delvis, 2=kvalitativ analys finns, 3= kvantitativ analys finns Tabell B1:3 Bedömning av innehåll i konsekvensanalyser av berörda styrmedel – metod Anm.: 0 = saknas, 1 = finns delvis, 2 = kvalitativ analys finns, 3 = kvantitativ analys finns 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bilaga 2 Konsekvensanalyser vid införande eller förändringar av berörda styrmedel Nedsättning av förmånsvärde för miljöbilar Nedsättning av förmånsvärde för miljöbilar infördes redan år 2000.155 kompletterades regelverket med en ytterligare särskild och tillfällig nedsättning av förmånsvärdet för bilar som kan drivas med el, gas eller alkohol (etanol).156 Över tid har den sistnämnda nedsättningen förlängts och storleken på nedsättningen förändrats. Någon form av konsekvensanalys har tagits fram i de flesta fall157 vilka sedan har remitterats. I figur B2:1 nedan redovisas hur några av konsekvenserna beskrivits i de 6 konsekvensanalyser som finns tillgängliga. Figur B2:1 Antal konsekvensanalyser av nedsatt förmånsvärde för miljöbilar som innehåller beskrivning av olika effekter Effekter på företag och Källa: sammanställning på basis av publicerade konsekvensanalyser. Anm.: Kategorin ”delvis” ovan anger att konsekvensen är mycket översiktligt beskriven. 1999/00:6, bet. 1999/2000:SkU7, prot. 1999/2000:37. 2001/02:45, bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/02:99. 157Se vidare Ds 1994:34, prop. 1999/2000:6., prop. 2001/02:45, prop. 2005/06:1, , Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen 2012, 2011, prop. 2011/12:1, , Förlängning av den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade bilar, 2016, prop. 2016/17:1, , Ändrad beräkning av bilförmån, 2017, Prop. 2017/18:1. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A Å T G Ä R D E R F Ö R F L E R M I L J Ö B I L A R Koldioxiddifferentiering av fordonsskatten infördes 2006.158 Till grund för differentieringen låg en offentlig utredning, , vars betänkande innehöll en konsekvensanalys som remitterades.159 har ett flertal förändringar av fordonsskatten gjorts. Dessa förändringar har presenterats i promemorior från innehållande konsekvensanalyser som remitterats och de slutliga förslagen inklusive konsekvensanalyser har presenterats i propositioner till riksdagen.160 har granskat de sex konsekvensanalyser som gjorts i samband med att koldioxiddifferentieringen av fordonsskatten infördes och förändringar av den. I figur B2:2 nedan redovisas hur några av konsekvenserna har redovisats. Figur B2:2 Antal konsekvensanalyser av koldioxiddifferentiering av fordonsskatt som innehåller beskrivning av olika effekter Effekter på företag och hushåll Källa: sammanställning på basis av publicerade konsekvensanalyser. Anm: Kategorin ”delvis” ovan anger att konsekvensen är mycket översiktligt beskriven. 2005/06:65, bet. 2005/06:65, rskr. 2005/06: SkU15. 160Se vidare SOU 2004:63, Prop. 2005/06:65, bet. 2005/06: SkU15, rskr. 2005/06:167, 2005/06:167, bet. 2005/06: SkU27, rskr. 2005/06:290, prop. 2007/08:11 bet. 2007/08: SkU17, rskr. 2007/08:89, prop. 2008/09:16, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 2008/09:300, Ds 2009:24, prop 2009/10:41, bet. 2009/10: SkU21, rskr. 2009/10:122, , Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen 2013, 2012, prop. 2012/13:1, bet. 2012/13: FiU1, rskr. 2012/13:37, , Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen 2015, 2014, prop. 2014/15:1, bet. 2014/15: FiU1, rskr. 2014/15:29. 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N infördes en fordonsskattebefrielse för bilar med vissa miljöegenskaper. Denna aviserades först i den klimat- och energipolitiska propositionen 2009.161 Därefter togs ett förslag fram innehållande konsekvensanalys som slutligen presenterades för riksdagen.162 Förutsättningarna för skattebefrielsen ändrades en gång under dess giltighet och konsekvensanalys av denna förändring togs fram.163 Inom ramen för denna granskning har gått igenom de två konsekvensanalyser som finns gällande fordonsskattebefrielsen. I figur B2:3 nedan redovisas hur några av konsekvenserna har redovisats. Figur B2:3 Antal konsekvensanalyser av fordonsskattebefrielse som innehåller beskrivning av olika effekter Effekter på företag och hushåll Källa: sammanställning på basis av publicerade konsekvensanalyser. Anm.: Kategorin ”delvis” ovan anger att konsekvensen är mycket översiktligt beskriven. 2008/09:16, bet. 2008/09:MJU28, rskr. 162Finansdepartementet, Skattebefrielse för personbilar med bättre miljöegenskaper, 2009, 2009/10:1, bet, 2009/10:FiU1, rskr. 2009/10:42, prop. 2009/10:41, bet. 2009/10: SkU21, rskr. 2009/10:122. 163Finansdepartementet, Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen 2013, 2012, Prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37. R I K S R E V I S I O N E N S T A T L I G A Å T G Ä R D E R F Ö R F L E R M I L J Ö B I L A R Miljöbilspremien som varade föregicks inte av något publicerat beslutsunderlag. Det finns en rapport från konsultföretaget som simulerade olika utformningar av en miljöbilspremie och vilka konsekvenser en sådan skulle få. Denna användes som underlag av tjänstemännen på . Denna rapport har inte remitterats och det är oklart om den överhuvudtaget har publicerats. I tilläggsbudgeten , där miljöbilspremien föreslogs, presenteras ingen konsekvensanalys.164 har granskat konsekvensanalysen i WSP:s rapport. Supermiljöbilspremien aviserades först i budgetpropositionen . Därefter fick Transportstyrelsen ett uppdrag att utforma ett förslag inklusive konsekvensanalys. Transportstyrelsen fick 3 månader på sig.165 Förslaget om supermiljöbilspremie lades fram först i budgetpropositionen och avvek från Transportstyrelsens förslag eftersom Transportstyrelsen föreslog att enbart fysiska personer skulle omfattas medan regeringen föreslog att även juridiska personer skulle omfattas.166 Ingen konsekvensanalys av supermiljöbilspremien har presenterats för . har även tagit del av en promemoria upprättad i som utgjorde underlag för beslut om supermiljöbilspremien, men den innehåller inte någon konsekvensanalys. har således granskat en konsekvensanalys gällande supermiljöbilspremien. I figur B2:4 nedan sammanfattas de effekter som återgivits i de två konsekvensanalyser som granskat gällande miljöbilspremien och supermiljöbilspremien. 164WSP, Effekter av subventioner till miljöbilar, 2007, Prop. 2006/07:100, bet.2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222. 165Transportstyrelsen, Uppdrag att utarbeta förslag till en supermiljöbilspremie, 2011. 166Prop, 2011/12:1, bet. 2011/12: MJU1, rskr. 2011/12:99. 76 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur B2:4 Antal konsekvensanalyser av miljöbilspremien och supermiljöbilspremien som innehåller beskrivning av olika effekter Effekter på företag och hushåll Källa: sammanställning på basis av publicerade konsekvensanalyser. Anm.: Kategorin ”delvis” ovan anger att konsekvensen är mycket översiktligt beskriven Det senaste styrmedlet som omfattas av granskningen är bonus-malus-systemet. Det infördes och är det styrmedel som inför införandet är mest utrett och konsekvensanalyserat av de som omfattas av granskningen. Två offentliga utredningar (och ) samt en promemoria från har föregått beslutet. Samtliga underlag innehåller konsekvensanalyser och har remitterats.167 Bonus-malus-systemet aviserades först i budgetpropositionen för att sedan läggas fram som ett förslag i budgetpropositionen för 2018.168 har även tagit del av ett antal underlagspromemorior som tagits fram inom inför beslut. har granskat de tre konsekvensanalyser som gjorts gällande bonusmalus. I figur B2:5 nedan redovisas hur några av konsekvenserna har beskrivits. 167SOU 2013:84, SOU 2016:33, , Ett bonus-malus system för nya lätta bilar, 2007. 2017/18:1, 2017/18:MJU1, rskr. 2017/18:54. R I K S R E V I S I O N E N