prop · H703127 · 2020-03-23 00:00:00 — Upp- draget ska redovisas och har relevans för frågan om tillgång till bibliotek vid distansundervisning. Undantaget från bestämmelserna om skolbibliotek bör, i likhet med övriga undantag från skollagens bestämmelser som föreslås i detta avsnitt, föras in i det nya kapitel i skollagen där grundläggande bestämmelser om distansundervisning föreslås samlas, 22 kap. Det ska inte göras några undantag från skollagens bestämmelser om skolmåltider Utredningen föreslår att skollagens bestämmelser om kostnadsfria skol- måltider i och motsvarande skolformer inte ska gälla när distansundervisning används eftersom eleverna då i huvudsak inte är i sko- lan. Regeringen anser dock att kostnadsfria skolmåltider är en viktig del av den avgiftsfria utbildningen för skolpliktiga barn och att det inte finns tillräcklig anledning att göra något sådant undantag. Elever som får distansundervisning bör därför, som alla andra elever i de obligatoriska skolformerna, erbjudas näringsriktiga skolmåltider. Det kan t.ex. ske 2019/20:127 genom ett erbjudande om måltidskuponger eller att eleven får inta måltider i en närbelägen skola i hemkommunen. SKR anger att det finns ett antal frågor om hur skolmåltider ska erbjudas som behöver besvaras. Rege- ringen bedömer dock att det inte bör regleras i detalj hur skolmåltider ska erbjudas en elev som får distansundervisning. Det bör var upp till huvud- mannen att avgöra vilken lösning som är den bästa i varje enskilt fall. 5.5Vissa bestämmelser som avser distansundervisning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan 5.5.1Skolverket ska besluta om kostnadsersättningen för viss distansundervisning Regeringens förslag: En offentlig eller enskild huvudman som har antagit en elev till ett program i gymnasieskolan eller gymnasiesärsko- lan där distansundervisning får användas för hela utbildningen ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hem- kommun. Om det är fråga om ett nationellt program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan eller programinriktat val som har utformats för en grupp elever i gymnasieskolan ska hemkommunen betala det belopp som har beslutats i varje särskilt fall av . Om huvud- mannen är offentlig utgör beloppet interkommunal ersättning. Om huvudmannen är enskild utgör beloppet i stället ett bidrag som ska bestå av ett grundbelopp som avser ersättning för undervisning, lärverktyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostnader. Hemkommunen ska i vissa fall för en sådan utbildning därutöver lämna tilläggsbelopp till en enskild huvudman för en elev som har ett om- fattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervis- ning. Tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska vara indi- viduellt bestämt utifrån elevens behov. Hemkommunen ska inte vara skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Om det är fråga om en annan utbildning än ett nationellt program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan eller programinriktat val som har utformats för en grupp elever i gymnasieskolan, ska den interkom- munala ersättningen respektive bidraget motsvara anordnarens själv- kostnad, om inte den anordnande huvudmannen och elevens hem- kommun kommer överens om annat. Det ovan angivna ska inte gälla om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. Hemkommunens beslut i fråga om bidrag för distansundervisning till en enskild huvudman ska få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om ersättningen och bidraget. Utredningens förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslår att hemkommunen ska lämna bidrag till huvudman- nen för varje elev på en utbildning inom gymnasieskolan eller gymnasie- särskolan där distansundervisning används. Bidraget ska bestå av ett grundbelopp, som beslutas av , och i vissa fall ett tilläggsbe- lopp. Utredningen föreslår också att även beslut i fråga om bidrag till offentliga huvudmän ska få överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Remissinstanser: Endast ett fåtal remissinstanser kommenterar utred- ningens förslag. Kommuner och Regioner (SKR) tillstyrker utred- ningens förslag. Även kommun tillstyrker förslaget och poängterar vikten av en grundlig kartläggning av huvudmannens kostnader för distansutbildning, för att beloppet som beslutas av ska täcka kostnaderna. Det går enligt kommunen inte att anta att distansundervisning skulle vara mindre ekonomiskt belastande än vanlig undervisning. och anger att själva definitionen av mål- gruppen för distansundervisningen är elever som har så stor medicinsk, psykisk och social problematik att de inte kan gå en reguljär skolförlagd utbildning och anser att förslaget om den ekonomiska ersättningen till anordnaren behöver förtydligas. befarar att det kan bli avgörande för om en elev kan delta i distansundervisning om en kommun anser att kostnaderna för detta blir för hög. Förbundet före- slår därför att det tydliggörs att kommunen inte kan avslå en ansökan om distansundervisning på grund av kostnaderna. Förbundet avstyrker också förslaget om att hemkommunen inte behöver betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd om betydande organisatoriska eller ekono- miska svårigheter uppstår för kommunen. Som nämns i avsnitt 3 har vissa myndigheter och organisationer beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast eller delar av ett utkast till lagrådsremiss, vars förslag överensstämmer med förslaget i rutan i sak, men som har en annan lagteknisk utformning. och Datainspektionen har inte några synpunkter på förslaget. anger att det har svårt att ta ställning till förslaget att myndigheten ska besluta om kostnadsersätt- ningen för viss distansundervisning, eftersom det inte av förslaget kan se hur det är tänkt att närmare gå till. Det är därmed enligt svårt att bedöma konsekvenserna av förslaget och hur det kan komma att påver- ka myndigheten. SKR anger att förslaget är svårbegripligt och ser svårligen hur en domstol ska kunna pröva ett av fastställt belopp. Frisko- lornas riksförbund avstyrker den föreslagna utformningen av bestämmel- serna med motiveringen att det inte är möjligt att fullt förstå hur ersätt- ningen ska beräknas och hur överklagande ska gå till i de fall då fattar beslut om ersättningen. Skälen för regeringens förslag beslutar om ersättningen för en riksrekryterande utbildning Om en elev går i en gymnasieskola eller gymnasiesärskola som drivs av en annan huvudman än hemkommunen ska den anordnande huvudmannen enligt skollagen ersättas för sina kostnader av elevens hemkommun. Bestämmelserna skiljer sig något åt beroende på om anordnaren är en annan kommun eller en region eller om det är fråga om en enskild huvud- man. Om en elev går en utbildning som anordnas av en annan kommun än hemkommunen, eller av en region, så ska hemkommunens ersättning (interkommunal ersättning) motsvara anordnarens självkostnad om man inte kommit överens om något annat. I det fall hemkommunen erbjuder motsvarande utbildning i egen regi ska dock ersättningen högst uppgå till den kostnad hemkommunen själv har för motsvarande utbildning. ringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om interkommunal ersättning (16 kap. 50 och 51 §§ och 19 kap. 43 och 44 §§ skollagen). För en elev som tagits emot på ett individuellt program i gymnasiesärskolan som anordnas av en kommun eller en region ska hemkommunens ersättning, om den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun inte kommer överens om annat, motsvara anordna- rens självkostnad (19 kap. 44 a § skollagen). När det gäller introduktions- programmen i gymnasieskolan får för programinriktat val som har utformats för en grupp elever vid en gymnasieskola med offentlig huvudman besluta att utbildningen ska vara riksrekryterande. riksrekryterande utbildning ska hemkommunen betala det belopp som har beslutat för utbildningen (17 kap. 20 och 26 §§ skollagen). Om anordnaren är en enskild huvudman ska hemkommunen lämna ett bidrag till huvudmannen för varje elev, som ska bestå av ett grundbelopp och i vissa fall ett individuellt bestämt tilläggsbelopp. das på kommunens budget och ska bestämmas efter samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna utbildningen (16 kap. 52–55 §§ och 19 kap. 45–48 §§ skollagen). För elever som går programinriktat val hos en enskild huvudman ska hemkommunen ersätta huvudmannen med dels ett bidrag för den del av utbildningen som motsva- rar det nationella program som det programinriktade valet är inriktat mot, dels ett bidrag för den del av utbildningen som avser det stöd som eleven behöver för att uppnå behörighet till det nationella programmet. för den del som motsvarar det nationella programmet, ett grundbelopp och i förekommande fall ett tilläggsbelopp, ska lämnas enligt bestämmelserna om ersättning till enskilda huvudmän för utbildning på ett nationellt program i gymnasieskolan, medan bidraget för den del som motsvararar stöd för att uppnå behörighet för det nationella programmet ska lämnas med det belopp som föreskriver (17 kap. 35 och 36 §§ skolla- gen och 13 kap. 9 § gymnasieförordningen). Om det är fråga om utbildning i form av en särskild variant eller en riks- rekryterande utbildning på ett nationellt program, dvs. står öppen för sökande från hela landet, gäller dock särskilda bestämmel- Det är som beslutar om en utbildning ska vara riksrekryte- För särskilda varianter och riksrekryterande utbildningar är det som beslutar vilket belopp en kommun ska betala i interkom- munal ersättning till en annan kommun eller region eller som grundbelopp till en enskild huvudman som ersättning för dennes utbildningskostnader (16 kap. 45, 51 och 55 §§ och 19 kap. 37, 44 och 48 §§ skollagen). kommande fall ska ersättning till enskilda huvudmän även lämnas med ett individuellt beräknat tilläggsbelopp (16 kap. 54 §, 17 kap. 36 § och 19 kap. 47 § skollagen). beslut om ersättningsbelopp grundas på anordnarens uppgivna kostnader för den specifika utbildningen, men ska också göra en rimlighetsbedömning av underlagen (5 kap. 2, 5, 12 och 12 a §§ gymnasieförordningen). Hemkommunens beslut i fråga om bidrag till en huvudman för en fri- stående gymnasieskola eller gymnasiesärskola får i samtliga ovan nämnda fall överklagas till allmän förvaltningsdomstol (28 kap. 5 § skollagen). ska i de flesta fallen besluta om ersättning för distansundervisning Utredningen föreslår att hemkommunen ska lämna bidrag till huvudman- nen för varje elev på en utbildning inom gymnasieskolan eller gymnasie- särskolan där distansundervisning används. Bidraget ska enligt förslaget bestå av ett grundbelopp, som beslutas av , och i vissa fall ett tilläggsbelopp. och anser att utredningens förslag om den ekonomiska ersättningen behöver förtydligas med hänvis- ning till målgruppen och befarar att vissa kommuner kommer att neka att betala ersättning för vissa elever om kost- naderna blir för höga. Liksom utredningen anser regeringen att en huvudman som har antagit en elev till ett program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen bör ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av elevens hemkommun. Utredning- ens förslag innebär dock att ersättningen till såväl enskilda som kommu- nala huvudmän ska lämnas enligt det system som endast tillämpas vid kommuners ersättning till enskilda huvudmän för kostnader för utbildning av elever. Detta skulle innebära att ett nytt system för ersätt- ning till kommunala huvudmän, med ersättning i form av grundbelopp och tilläggsbelopp, införs när det gäller elever som får distansundervisning. I denna proposition föreslås att en utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan där distansundervisning får användas för hela utbild- ningen, dvs. när det inte är fråga om distansundervisning som särskilt stöd, ska vara riksrekryterande (se avsnitt 5.3.3). Regeringen anser att i princip bör samma regler gälla för huvudmannens ersättning för sådan utbildning som för andra riksrekryterande utbildningar i gymnasieskolan och gymna- siesärskolan. Om samma system tillämpas för distansundervisning upp- rätthålls den nationella grundstrukturen för hur hemkommuner ska ersätta anordnare av riksrekryterande utbildning i gymnasieskolan och gymnasie- särskolan. När det gäller AB:s, och Autism- och invändningar mot utredningens förslag har rege- ringen inte fått några signaler om att t.ex. elever som behöver extraordi- nära stödåtgärder av ekonomiska skäl inte har tagits emot till de riksrekry- terande utbildningarna i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Rege- ringen bedömer därför att ersättningsmodellen även kan tillämpas när det gäller distansundervisning. Systemet fungerar väl och det är rimligt att det gäller även vid distansundervisning. Förfarandet säkerställer att Skolver- kets beslutsunderlag baseras på de kostnader som är specifika för distans- undervisningen, vilket kommun understryker vikten av. När det är fråga om utbildning med distansundervisning som avser ett nationellt program i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan eller pro- graminriktat val som har utformats för en grupp elever i gymnasieskolan bör alltså hemkommunen betala det belopp som har beslutat i varje särskilt fall. Det får ankomma på att inhämta de underlag som myndigheten behöver för sina beslut. kan även som ut- 2019/20:127 gångspunkt och stöd använda den s.k. riksprislistan för vissa utbildningar inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som har medde- lat föreskrifter om med stöd av 13 kap. 9 § gymnasieförordningen. belopp ska besluta om utgör interkommunal ersättning om det är fråga om en anordnare och grundbelopp om anordnaren är en enskild huvudman. Om huvudmannen är enskild bör det grundbelopp som ska besluta om avse ersättning för undervisning, lärverk- tyg, elevhälsa, måltider, administration, mervärdesskatt och lokalkostna- Kostnadsposterna som bör ingå i grundbeloppet är således desamma som ingår i det grundbelopp som hemkommunen ska lämna till enskilda huvudmän för elever på nationella program i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan (jfr 16 kap. 52 och 53 §§ och 19 kap. 45 och 46 §§ Utöver den ersättning som beslutar om bör hemkommunen för en sådan utbildning till enskilda huvudmän, i förekommande fall, även lämna ett tilläggsbelopp. Grundbeloppet är ett schablonbelopp per elev där undervisningen av vissa elever är dyrare än undervisningen av andra, bl.a. beroende på i vilken omfattning undervisningen behöver anpassas för Kostnaden för att utreda elevers eventuella behov av sär- skilt stöd och att upprätta åtgärdsprogram samt för stöd i form av extra undervisning eller undervisning i en särskild grupp som syftar till att hjälpa elever med svårigheter att nå målen, ingår i grundbeloppets kostnadspost för undervisning (propositionen Tilläggsbelopp för särskilt stöd till barn och elever [prop. 2015/16:134 s. 10 f.]). Enligt skollagen ska därutöver hemkommunen lämna tilläggsbelopp till enskilda huvudmän för elever på nationella program i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som har ett omfattande behov av särskilt stöd eller ska erbjudas modersmålsundervis- Tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska vara indivi- duellt bestämt utifrån elevens behov. Hemkommunen är dock inte skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen (16 kap. 54 § och 19 kap. 47 § skollagen). Av de ursprungliga förarbetena till bestämmelserna om tilläggsbelopp framgår att tilläggsbeloppet är avsett att ge möjlighet till särskild ersättning för enskilda elever som har omfattande behov av särskilt stöd. extraordinära stödåtgärder, som inte har koppling till den vanliga undervis- ningen, t.ex. tekniska hjälpmedel, assistenthjälp och anpassning av en Det kan också vara fråga om stödåtgärder åt elever med stora inlärningssvårigheter som beror på språkliga eller sociala faktorer. derna för stödet ska vara kopplade till en enskild elev och ha samband med dennes särskilda behov och förutsättningar för att kunna fullgöra sin skolgång (propositionen Offentliga bidrag på lika villkor 2008/09:171 s. 42]). Bestämmelserna och de anslutande förord- ningsbestämmelserna fick sin nuvarande lydelse efter förslag om förtydli- gande i prop. 2015/16:134. Det framgår av förarbetena att en individuell bedömning ska göras såväl när det gäller frågan om ett tilläggsbelopp ska lämnas som när det gäller tilläggsbeloppets storlek (s. 24). också att tilläggsbelopp kan lämnas också för sådana extraordinära stödåt- gärder som exempelvis ett barn eller en elev med stora inlärningssvårighe- ter har behov av i undervisningen (s. 17 f.). Vad det innebär att tilläggs- beloppet för en elev i behov av särskilt stöd ska vara individuellt bestämt utifrån elevens behov framgår vidare av Högsta förvaltningsdomstolens dom i mål nr 1320-19. Tilläggsbeloppet för en elev i behov av särskilt stöd bör även när det gäller distansundervisning vara individuellt bestämt utifrån elevens behov. Till skillnad från anser regeringen att hemkommunen inte heller när det gäller distansutbildning ska vara skyldig att betala tilläggsbelopp för en elev i behov av särskilt stöd, om betydande organisatoriska eller ekono- miska svårigheter uppstår för kommunen. SKR och anser att förslaget i det utkast till lag- rådsremiss som nämns i avsnitt 3 är otydligt. I förhållande till det förslaget bör det tydliggöras att ersättningen till en enskild huvudman utgör ett bidrag som består av ett grundbelopp som har beslutats i varje särskilt fall av och i vissa fall ett tilläggsbelopp. Bestämmelserna om inter- ersättning till en offentlig huvudman och bidrag till en enskild huvudman bör dessutom, i likhet med andra ersättningsbestämmelser för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, föras in i olika paragrafer. Rege- ringen bedömer att bestämmelserna därigenom blir lättare att överblicka och förstå. Om det är fråga om en annan utbildning än som angetts ovan, dvs. ett annat introduktionsprogram i gymnasieskolan än programinriktat val som har utformats för en grupp elever i gymnasieskolan eller ett individuellt program i gymnasiesärskolan, föreslås den interkommunala ersättningen respektive bidraget dock i stället motsvara anordnarens självkostnad, om inte den anordnande huvudmannen och elevens hemkommun kommer överens om annat. Anledningen till detta är att dessa utbildningar utformas individuellt och kostnaderna därmed varierar från fall till fall. Som fram- går av avsnitt 5.3.3 föreslås att huvudmannen bara ska vara skyldig att ta emot en elev till en sådan utbildning om huvudmannen och elevens hem- kommun har kommit överens om ersättningen. Förslagen omfattar inte vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan, eftersom ersättning för sådan utbildning endast lämnas i form av statsbidrag enligt 11 kap. förordningen (2014:854) om vidare- utbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbild- ning. Förslagen omfattar inte heller utbildning som statsbidrag lämnas för på grund av att eleven är utlandssvensk. Det har inte framkommit att domstolarna har haft några särskilda pro- blem att pröva hemkommunens beslut i fråga om grundbelopp till enskilda huvudmän för olika utbildningar inom gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan i de fall beloppets storlek har bestämts av . Regeringen föreslår därför att hemkommunens beslut i fråga om bidrag för distans- undervisning till en enskild huvudman, i enlighet med vad som gäller för andra kommunala beslut om bidrag till enskilda huvudmän, ska få överkla- gas till allmän förvaltningsdomstol. Det föreslås också att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela ytterligare föreskrifter om hemkommunens ersättning och bidrag för utbildning där distansundervisning får användas för hela utbildningen. 5.5.2Det ska införas bestämmelser om sekretess och tystnadsplikt för ärenden om mottagande till distansundervisning Regeringens förslag: Sekretess ska gälla i gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i ärende om mottagande till utbildning där distansundervisning får användas för hela utbildningen, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretessen ska inte gälla beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling ska sek- retessen gälla i högst . Den tystnadsplikt som följer av sekretess- bestämmelsen ska ha företräde framför rätten att meddela och offent- liggöra uppgifter. Den som är eller har varit verksam inom enskilt bedriven gymnasie- skola eller enskilt bedriven gymnasiesärskola ska inte obehörigen få röja vad han eller hon har fått veta om någons personliga förhållanden i ett ärende om mottagande till utbildning där distansundervisning får användas för hela utbildningen. Regeringens bedömning: Det finns tillräckliga bestämmelser om sekretess och tystnadsplikt i de fall distansundervisning ges i form av särskilt stöd. Detta gäller såväl de obligatoriska skolformer där distans- undervisning får användas som gymnasieskolan och gymnasiesärsko- lan. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft något att invända mot förslaget. kommun tillstyrker förslaget om sekretess för handlingar. Utifrån kommunens erfarenheter av antagning och urval till distansutbild- ning är mycket av den dokumentation som elever och vårdnadshavare bifogar ansökningar av sådan natur att den definitivt bör vara sekretessbe- lagd. Det är enligt kommunen av stor vikt att denna dokumen- tation kommer skolan till handa. Skälen för regeringens förslag och bedömning Det behövs en ny sekretessbestämmelse I 23 kap. offentlighets- och sekretesslagen (OSL) regleras sekretess till skydd för enskild i utbildningsverksamhet. Sekretess gäller t.ex. i försko- leklassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gym- nasieskolan och gymnasiesärskolan för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i sådan elevhälsa som avser psykologisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretess gäller också på det angivna området dels i särskild elevstödjande verksam- het i övrigt för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, dels för uppgift som hänför sig till ärende om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier. Sådan sekretess gäller dock endast om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sådan sekretess gäller inte heller beslut i ärende. Sekretess gäller också på det angivna området i andra fall för uppgift om en enskilds identitet, adress och andra liknande uppgifter om en enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst (2 §). Det finns alltså sekretessbestämmelser som omfattar sådant särskilt stöd som elever kan få enligt 3 kap. skollagen. Dessa bestämmelser kommer även att omfatta distansundervisning som används som särskilt stöd. Enligt förslag i denna proposition får dock distansundervisning i gym- nasieskolan eller gymnasiesärskolan även användas för en hel utbildning för elever som inte kan delta i ordinarie undervisning på grund av en doku- menterad medicinsk, psykisk eller social problematik eller andra särskilda skäl (se avsnitt 5.3.1).