prop · H70391 · 2020-03-10 00:00:00 — Därutöver har UN Women tillsammans med ordnat konsultationer med bland annat civilsamhället i samband med WPS- veckan i syfte att stärka kvinnors inflytande och meningsfulla deltagande som aktörer för fred och säkerhet samt skapa utrymme för ansvarsutkrävande. På landsnivå har UN Women exempelvis bidragit till att utarbeta och genomföra nationella handlingsplaner för säkerhetsrådets resolution i ett antal länder. Bland de resultat som nämns i UN Womens årsrapport märks att av resolutioner och andra nyckeldokument initierade av säkerhetsrådet inkluderar referens till kvinnor, fred och säkerhet samt att offer för sexuellt våld i 12 konfliktdrabbade länder har bättre tillgång till rättvisa genom sekondering av 31 experter till utrednings- och ansvarsutkrävande mekanismer i dessa länder. UN Women har också bidragit till att jämställdhetsintegrera humanitära insatser i konflikt- och katastrofdrabbade områden. Bland annat har UN Women bidragit till att stärka kvinnors aktörsskap i samband med utdragna konflikter, genom att bidra till att stötta andra drabbade kvinnor och t.ex. ge kvinnor i flyktingläger en andra chans till utbildning. Inom ramen för sitt multi-bi-stöd finansierar Sida fredsbyggande projekt genom UN Women, bland annat en plattform bestående av civilsamhälle och parlamentariker med fokus på att främja kvinnor, fred och säkerhetsagendan i . Regeringens bedömning är att UN Womens arbete har varit centralt för att sätta kvinnor, fred och säkerhet på säkerhetsrådets agenda och för att öka kvinnors inflytande och påverkan i arbetet med att uppnå hållbar fred. 9 Utveckling på andra tematiska områden 9.1Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer Den globala tillbakagången vad gäller mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer märks även i internationella forum där åtaganden om och respekten för mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättsstatens principer ifrågasätts allt oftare. arbetar oförtröttligt för att stärka FN:s roll som global arena för normutveckling och tillsyn av de mänskliga rättigheterna. Under det svenska säkerhetsrådsmedlemskapet betonades inte minst sambanden mellan säkerhet, utveckling, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer. Svenskt kärnstöd till de organisationer som har normskapande roller och möjlighet att stödja länderna i genomförandet av sina åtaganden är än viktigare. FN:s stadga vilar på folkrätten inklusive de mänskliga rättigheterna. Alla FN- organ med genomförande i fält ska utgå från ett rättighetsperspektiv, vilket innebär att mänskliga rättigheter och demokrati ses som grundläggande för utveckling. De mest tongivande multilaterala organisationerna för arbetet med demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer är OHCHR, UNDP, , och . OHCHR har ett unikt mandat att främja och skydda mänskliga rättigheter och har det huvudsakliga ansvaret för FN:s arbete med de mänskliga rättigheterna. Svenska prioriteringar har fått genomslag i OHCHR:s strategiska plan –2021 enligt vilken organisationens effektivitet och kapacitet ska stärkas. Därtill har fokus ökat på att skydda och verka för ett större demokratiskt utrymme för det civila samhället. UNDP:s arbete till stöd för demokrati och mänskliga rättigheter ser som en högst prioriterad del av organisationens mandat. Avsevärd kraft har lagts på dialog med UNDP och andra parter för att stärka den strategiska planens (2018-–2022) ambitioner inom detta område. Som väntat var motståndet bland vissa länder mot tydliga skrivningar om demokrati hårt. Slutresultatet blev dock tillfredsställande, med ansvarsutkrävande i fokus. spelar en viktig roll för uppfyllandet av barnets rättigheter globalt. Oro över ett nedtonat rättighetsspråk och rättighetsperspektiv i centrala policydokument och rapporter är något framfört i högnivåkonsultationer. Rättighetsperspektivet lyfts dock tydligare fram i den nya strategiska planen (2018–2021) där även andra svenska prioriteringar har fått genomslag med bland annat ökat fokus på ungdomar och på flickor. rättighetsbaserade arbete med fokus på demokrati utgör grunden för engagemang i . Organisationen har ett unikt mandat i FN-familjen att främja press- och yttrandefrihet, inklusive journalisters säkerhet, vilket bidragit till att stärka. På nordiskt initiativ har arbetet med konstnärlig frihet inkluderats i reguljära arbete. mandatområden innefattar, förutom det centrala arbetet för rätten till utbildning, även vetenskaplig frihet. spelar, som för sysselsättnings- och arbetslivsfrågor Skr. 2019/20:91 en central roll för främjandet av mänskliga, sociala och ekonomiska rättigheter i arbetslivet genom sin normbildning på området och sin trepartsstruktur (regering, arbetstagare, arbetsgivare). –2019 har det registrerats nära 100 ratifikationer av konventioner. Världsbanksgruppen har inget uttalat mandat för att arbeta med demokrati- och rättighetsfrågor men främjar i praktiken fattiga människors åtnjutande av rättigheter genom sina insatser. har aktivt verkat för att banken ska integrera samhällsstyrning i sin verksamhet och god samhällsstyrning är ett prioriterat området för under dess nuvarande inriktningsperiod (2017–2020). för demokrati och val (International ) har sedan förra skrivelsen lanserat en återkommande flaggskeppsrapport om demokratins tillstånd i världen. Denna och liknande kartläggningar, utvärderingar och analyser från organisationen är av stor vikt för demokratiarbetet globalt. som multilaterala organisationer kan föra en dialog kring rättighetsfrågor med en annan tyngd och legitimitet än enskilda länder kan auktoritära politiska miljöer utgöra en väsentlig utmaning för dessa och möjligheten att uppnå resultat. Exempel på svenskt multi-bi-stöd till UNDP och rättigheter för hbtqi-personer Sidas regionala team för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samarbetar med UNDP i genomförandet av översyner av tio lagstiftning vad gäller hiv och hbtqi-frågor. Hela programmet fokuserar på mänskliga rättigheter för marginaliserade grupper i samhället och ”leave no-one behind”-principen. UNDP har en stor komparativ fördel jämfört med andra organisationer att samla olika parter till dialog, vilket lett till ett ökat uppmärksammande av hbtqipersoners situation. Resultaten har varit positiva för berörda grupper, genom åtaganden för att upphäva diskriminerande lagstiftning. Kapaciteten för detta program varierar dock mellan UNDP:s olika landskontor i regionen. Jämställdhet har varit en genomgående prioritering för i det multilaterala utvecklingssamarbetet, som en del av den feministiska utrikespolitiken. har genom styrelsearbete, högnivådialoger, bilaterala möten och gemensamma aktiviteter eller andra samarbeten spelat en aktiv roll i många sammanhang för att framhålla vikten av att de multilaterala organisationerna aktivt integrerar jämställdhet i sin verksamhet. är den största givaren till UN Women vars mandat är att stödja medlemsstater och FN:s arbete med att främja jämställdhet både normativt och operativt på alla nivåer, globalt, regionalt och nationellt. det i UN Womens mandat att främja jämställdhet inom FN-systemet och agera för ansvarsutkrävande på området. FN har en handlingsplan för jämställdhet (UN-SWAP). Handlingsplanen ska vara ett stöd till FN-organisationer att jämställdhetsintegrera sin verksamhet och också till att bedriva riktat En uppdaterad handlingsplan lanserades 2018, anpassad till Agenda 2030 och med ökat fokus på resultat och av FN-organisationerna, motsvarande 99 procent av FN-systemets samlade budget, omfattas av UN-SWAP. Generalsekreteraren rapporterar om berörda organisationers framsteg i genomförandet. En utvärdering av handlingsplanen som gjordes 2019 visade att UN-SWAP som verktyg bidragit till att öka kunskapen och medvetenheten om jämställdhet och till att riva ”stuprören” mellan olika Bland framgångsfaktorerna nämns det starka engagemanget hos FN:s fokalpunkter för jämställdhet, och väl Med generalsekreterare har FN talat med allt högre röst för jämställdhetsagendan och främjandet av kvinnors egenmakt och den högsta ledningens engagemang har också fått genomslag i Exempelvis är UN Women sedan Guterres tillträdde år 2017 medlem av generalsekreterarens ledningsgrupp Executive Committee och bidrar till att stärka FN:s jämställdhetsanalys- och integrering i de löpande aktuella ärenden som ledningsgruppen hanterar. Inom ramen för arbetet med FN-reform har förespråkat att jämställdhet både ska vara ett särskilt reformspår och integrerat i de övergripande förändringar i FN:s arbetssätt som reformen innebär. ett led i reformen har generalsekreteraren lanserat en jämställdhetsstrategi Gender Parity Strategy för att öka andelen kvinnliga medarbetare, inklusive på ledande nivåer och för att underlätta möjligheten att förena föräldraskap och yrkesliv inom FN. Arbetet följs upp med en rapport från Jämställdhet och kvinnors egenmakt är nu också en av de sex vägledande principerna i FN:s nya landsplaner. Detta förväntas innebära att hela FN än mer aktivt kommer att arbeta har också bidragit till att samla jämställdhetsansvariga från FN- organisationer i anslutning till globala forum i och 2019 för att bidra till stärkt dialog och ökad samverkan i det globala Detta arbete tas nu vidare när UN Women, och anordnar globala forum för jämställdhet för att uppmärksamma 25-årsfirandet av jämställdhetsåtagandena i den s.k. och har ett väl utvecklat partnerskap kring jämställdhetsarbetet med kvinnors ekonomiska egenmakt som centralt En dialogfråga för har varit ett mer systematiskt genomförande av Världsbanksgruppens jämställdhetsstrategi och stärkt förmåga att anta ett rättighetsperspektiv. beslutade regeringen om en ny särskild strategi för global jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter 2018–2022. av stödet har kanaliserats genom multilaterala organisationer. Antalet sekonderingar till multilaterala organisationer med jämställdhet som tematisk prioritering har ökat . jämställdhetsexperter har ställts till förfogande för UNFPA och UNDP och Skr. 2019/20:91 en för för att stärka jämställdhetsperspektivet inom handelsområdet. Jämställdhetsexperterna som rekryterats till strategiska positioner har fyllt viktiga funktioner på respektive organisation för att driva på jämställdhetsarbetet institutionellt. Den globala utvecklingen avseende klimat, miljö, och biologisk mångfald fortsätter i många avseenden att gå i fel riktning. Det är därför välkommet att miljö och klimat ägnas allt mer uppmärksamhet i både internationella forum och multilaterala organisationer. Regeringen förespråkar konsekvent att miljö- och klimatperspektivet integreras i de multilaterala organisationernas verksamhet. är bland de största givarna per capita till de multilaterala miljö- och klimatfonderna GCF, GEF, Anpassningsfonden (AF) samt Fonden för de minst utvecklade länderna (LDCF). Världsbanksgruppen, som är största mottagare av kärnstöd, är därtill världens enskilt största givare på klimatområdet. Övriga utvecklingsbanker, som också tar emot omfattande svenskt stöd, har också ett betydande stöd till klimatrelaterade insatser. Allt detta gör sammantaget till en av världens största givare på klimatområdet, helt i linje med det globala målet att mobilisera för klimatfinansiering . ökade det totala svenska klimatbiståndet till 6,2 miljarder, en ökning med cirka en miljard . Multilateralt kärnstöd på området uppgick till 1,7 miljarder och cirka 1,6 miljarder av Sidas multi-bi-stöd hade miljö och klimat som huvudsyfte. I anslutning till COP24 i annonserades ökat svenskt stöd till LDCF och AF. Påfyllnadsförhandlingarna för GEF resulterade i att ökade sitt stöd med för perioden –2022. I samband med annonserade också ett dubblerat bidrag till GCF till för fondens första reguljära påfyllnadsperiod (2020–2023), samt ökat bistånd till AF och LDCF med vardera –2022. har varit pådrivande för ett tydligare jämställdhetsperspektiv i både GEF och GCF. var en central aktör i uppdateringen av GEF:s jämställdhetspolicy och senare till antagandet av en jämställdhetsstrategi och handlingsplan . GEF har numera ett nätverk av gender-specialister inom GEF Gender Partnership och har med UNDP tagit fram en gratis webbutbildning i jämställdhet. Även GCF lanserade guiden ”Mainstreaming Gender in Projects” för hur jämställdhetsarbetet kan stärkas och integreras i beslut rörande fördelning av klimatbistånd, och agerande i styrelsen har varit avgörande för att enas om en uppdaterad jämställdhetspolicy samt handlingsplan. har också varit drivande i styrningsreformer i GCF. Efter att styrelsen misslyckats med att enas om en beslutsmekanism i avsaknaden av konsensus, presenterades ett första konkret förslag om röstregler under svenskt medordförandeskap i 2018, vilket resulterade i att 2019 kunde enas om införandet av en ny beslutsmekanism som lade grunden för en ambitiös påfyllnad och bedöms vara helt avgörande för omvärldens långsiktiga förtroende för fonden. Gentemot utvecklingsbankerna har bedrivit ett omfattande påverkansarbete för att stärka deras klimatarbete, och fasa ut investeringar i fossil energi, för att minska det samlade koldioxidavtrycket av deras Det har bland annat resulterat i höjda målsättningar för andelen utlåning som går till klimatinsatser, tydlig prioritering på klimatfrågor i arbetsprogram, förändrade metoder för att bedöma kostnaden för klimatet Parallellt med det omfattande svenska finansiella biståndet har varit en stark förespråkare av global anpassning av finansiella flöden till mål och att klimatperspektivet ska integreras i nationella budget- och planeringsprocesser. Vidare har den svenska klimatdiplomatin bidragit till att stärka genomslaget för svensk klimatpolitik i multilaterala sammanhang. Klimatdiplomatin omfattar policydialog som syftar till att dela erfarenheter av det nationella genomförandet av , tillsammans med finansiering och innovativ teknologi som är nödvändiga verktyg för en grön omställning. är också engagerat i den multilaterala plattformen NDC- partnerskapet, som inrättats för att stötta utvecklingsländer i utarbetandet och genomförandet av ambitiösa nationella klimatplaner (NDC, Nationally Determined Contributions). Syftet med denna är att visa vägen mot en grön omställning av den tunga industrin, som beräknas stå för en tredjedel av världens utsläpp av växthusgaser. har tio länder och ett antal industriföretag anslutit sig till gruppen som förväntas åta sig att uppnå netto-nollutsläpp till 2050 eller tidigare. I anslutning till vårmöte lanserades en klimatkoalition av finansministrar under ledning av och . leder inom denna koalition frågan om koldioxidprissättning. och Världsbanksgruppen har ett starkt partnerskap på klimatområdet, vilket stärktes ytterligare vid högnivådialogen . Regeringen antog 2018 en ny global strategi för hållbar miljö, hållbart klimat och hav samt hållbart nyttjande av naturresurser. globala och multilaterala utvecklingssamarbetet är ömsesidigt är genom Sida och en stor givare till . Syftet med stödet till är att minska miljö- och klimatförändringar och tillhörande risker som drabbar fattiga människor och därmed öka deras Organisationen främjar ett enhetligt genomförande av miljö- och klimataspekten av hållbar utveckling inom FN:s system och fungerar som sakkunnig förespråkare för det globala miljö- och medellångsiktiga strategi –2021 är resultatfokuserad och anpassad till de globala målen och Agenda 2030, där områden som miljö, hälsa och utbildning är tydligt sammankopplade. Regeringen beslutade om en ny svensk organisationsstrategi för 2020–2023. Sida tog dessutom emot för sin Skr. 2019/20:91 energisatsning i , baserad på småskalig elproduktion och lokala solcellslösningar. Projektet förser 800 000 människor i med grön har fortsatt att vara en drivande aktör för genomförandet av reformåtagandena under ”the Grand Bargain”, vars övergripande syfte är att göra det humanitära responssystemet mer effektivt, transparent och inkluderande. var medlem i Grand Bargains styrgrupp som samordnar arbetet övergripande. samordnar även tillsammans med (), och den arbetsström som arbetar för ökad flexibel finansiering till det humanitära systemet. Engagemanget för att genomföra den humanitära reformagendan har bland annat bidragit till att öka förutsägbarheten och flexibiliteten i det svenska humanitära biståndet och att lyfta dessa, och andra reformfrågor, med andra givare och med humanitära aktörer. och flera andra givare har också verkat för ett ökat fokus på samverkan mellan humanitärt bistånd, långsiktigt utvecklingssamarbete och fredsbyggande och deltagit aktivt i policyutvecklingen på området, bland annat inom FN, OECD-DAC och EU. Inom FN-systemet har UNDP haft central roll i systemutvecklingen på området och så även genom sitt dubbla mandat för utveckling och humanitärt bistånd. tar också en större roll i dessa frågor genom ett ökat fokus på sviktande stater. Av särskilt vikt för de humanitära aktörerna har varit att hantera utmaningar med att ta större hänsyn till utvecklings- och fredsrelaterade mål (s.k. trippelnexus) utan att detta – särskilt i konfliktmiljöer – får konsekvenser för hur man som humanitär aktör uppfattas i förhållande till principerna om oberoende, opartiskhet och neutralitet. Sida har stärkt sin kapacitet att arbeta i flera svåra kontexter genom att tillsätta sju nya tjänster på utlandsmyndigheter med fokus på samverkan mellan humanitärt bistånd, utvecklingssamarbete och, i några fall, insatser för fred. ingick fleråriga avtal om kärnstöd med CERF, UNHCR, UNRWA och WFP för perioden –2021. Som ett resultat har partnerskap och samarbete med dessa organisationer stärkts. Det har också resulterat i att den svenska finansieringen till dessa organisationer blivit mer effektiv genom att skapa den flexibilitet som behövs för att resurser ska kunna användas där de behövs som mest. Den totala svenska humanitära finansieringen var icke-öronmärkt till , vilket var en höjning (2017). Under medlemskapet i antogs , på svenskt initiativ, en resolution (2417) om kopplingen mellan konflikt och hunger –den första i sitt slag. Resolutionen fördömer svält av civila som en medveten krigsstrategi och det fastslås att det skulle kunna utgöra krigsförbrytelse. Resolution utgör ett viktigt tillskott i utvecklingen 2019/20:91 av humanitär policy och humanitära verktyg. Den kan därför ses som ett bestående resultat av humanitära engagemang i säkerhetsrådet, inte minst genom att framhålla det ofta omtvistade sambandet mellan konflikt och hunger, men även genom dess fokus på tidig varning, humanitärt tillträde och rapportering till rådet. –2019 har ett antal större humanitära kriser stått i fokus. Som medlem i bidrog till att uppmärksamma den omfattande humanitära kris som följde av konflikten i . Resultatet blev bland annat att säkerhetsrådet kunde anta en resolution som förlängde FN:s mandat för gränsöverskridande humanitärt bistånd till . Den snabbt växande humanitära krisen i krävde en snabb respons och bidrog till att skapa medvetenhet kring krisens omfattning och till att mobilisera finansiellt stöd till genom att tillsammans med FN och stå värd för givarkonferenser i , 2018 och 2019. växte den humanitära krisen i i omfattning. hade närmare 3,5 miljoner venezolaner lämnat landet och de humanitära behoven i såväl regionen som inne i landet ökade snabbt. Som medlem i den internationella kontaktgruppen för tog en särskilt aktiv roll inom det humanitära spåret vilket resulterade i ett samordnat agerande från kontaktgruppen och andra tongivande aktörer som bidrog till en öppning för den FN-ledda humanitära responsen och en ökad internationell medvetenhet om krisens omfattning. stod också värd, tillsammans med , för möten på ministernivå till stöd för UNRWA i och i under högnivåveckan av . har fortsatt att aktivt bidra till en effektivisering av det humanitära systemet. Stöd till den FN-ledda humanitära samordningen i fält utgör fortsatt en grundbult i Sidas arbete, exempelvis genom stöd till OCHA:s verksamhet på land- och regional nivå samt genom stöd till UNHCR för samordning i flyktingsituationer. Vidare har Sida stärkt samordningen genom att lägga krav på att finansierade projekt i största möjliga utsträckning ska rymmas inom de FN-samordnade responsplanerna. Sidas metod- och kapacitetsstärkande stöd, som –2018 kanaliserades genom UNHCR, , FAO och OCHA till utvalda multilaterala organisationer, har riktats till svenska prioriterade områden. Som exempel bidrog Sida till två metodprojekt som OCHA stod värd för: och . Dessa två projekt har som syfte att lyfta och vidareutveckla genusrespektive skyddsfrågor i det humanitära systemet. Vidare har Sida vidare bidragit till att förbättra genusanalyser i de FN- ledda responsplanerna och tagit en aktiv roll för att stödja operationaliseringen av den nya genus- och åldersmarkören, ”Gender with ”, som bedöms ha goda förutsättningar att förstärka det humanitära systemet. Multilateralt samarbete på landsnivå: Exemplet I är den tredje största bilaterala givaren med fokus på demokrati och mänskliga rättigheter, jämställdhet, miljö och klimat och förbättrade möjligheter och verktyg för fattiga människor att kunna förbättra sina levnadsvillkor. En förskjutning från statliga samarbeten till fördel för multilaterala organisationer har skett . De viktigaste multilaterala samarbetsparterna för i är , , , , () och . kanaliserades t.ex. i multi- bi-stöd till , och för genomförandet av insatser för att stärka sociala trygghetssystem, inkluderande ekonomisk tillväxt, SRHR för unga flickor och kvinnor samt kapacitetsbyggnad av . Insatserna bidrog bland annat till införandet av ett barnbidrag för barn som en del av statliga stödprogram. bidrog även till arbete för att främja hållbart skogsbruk på lokal nivå och stärka skogsförvaltningen på nationell nivå. FN, huvudsakligen genom OCHA, spelade en central roll i efter cyklonerna Idai och . bidrog med i humanitärt stöd till bland annat WFP och . För att stödja de humanitära insatserna om-allokerades medel från planerade multi-bi-insatser till förmån för humanitära insatser. Totalt är 22 FN-organisationer verksamma i : UN Women, UNHCR, , , ; UNDP, FAO, WFP, , , , , , WHO, IOM, OHCHR, , , , FN:s volontärprogram (UNV), för industriell utveckling (Unido) samt FN:s boende- och bosättningsprogram (UN Habitat). bidrog till samtliga organisationers verksamhet och närvaro i genom finansiering på central nivå. Utgångspunkten för FN:s samlade arbete i är den gemensamma landplanen, UNSDCF. FN ska stödja egna utvecklingsprioriteringar och bidra till en inkluderande, hållbar och transformativ ekonomisk utveckling som kommer hela befolkningen till del. FN ska också bygga kapacitet och system för mänsklig och social utveckling, stödja en nationell försonings- och fredsagenda samt bidra till ett hållbart nyttjande av naturresurser. blev ett av åtta pilotländer för FN:s projekt ”Delivering as One”, med syfte att effektivisera arbetet i landet genom att skapa koherens mellan olika aktörer. FN:s RC i har i uppgift att skapa samstämmighet mellan de olika FN-organisationerna genom ledarskap, gemensam programmering och att skapa synergier mellan olika program. omfattande kärnstöd till de multilaterala organisationer som är verksamma i bidrar, tillsammans med multi-bi-stödet och bilateralt bistånd genom andra kanaler, till att uppnå för och centrala utvecklingsprioriteringar. FN:s fond för katastrofbistånd FN:s avdelning för politiska och fredsbyggandefrågor FN:s ekonomiska och sociala råd FN:s Livsmedels- och jordbruksorganisation General on Tariffs and Trade Global Investors for Sustainable Development Globala fonden för aids, tuberkulos och malaria Globala partnerskap för utbildning för demokrati och val Fonden för de minst utvecklade länderna Nationally Determined Contributions. FN:s kontor för samordning av humanitär hjälp Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter FN:s stödkontor för fredsbyggande Special Assistant to the Resident