prop · H703130 · 2020-05-28 00:00:00 — 64Alternativa tillgångar inkluderar till exempel fastigheter och onoterade bolag (””). Fondernas definition av alternativa tillgångar skiljer sig något, exempelvis räknar vissa fonder in hedgefonder i alternativa tillgångar medan andra inkluderar hedgefonder i likvidportföljen. I vissa fonder inkluderas även övriga tillgångsslag såsom alternativa krediter och infrastruktur. Buffertfondernas allokering och utveckling på underliggande marknader Utveckling på underliggande marknader 20012-20195 AP 1-4 och AP6; Aktier Stockholmsbörsen (SIX RX) i SEK, globala aktier (MSCI World) i SEK, obligationsindex (Svenska Statsobligationer ) i SEK, utländskt obligationsindex (US 5 year Government bonds) i SEK, aktier i tillväxtmarkander (MSCI Emerging Markets) i SEK; Overlaymandat, TAA, etc; Total indexutveckling inklusive utdelning. Källa: Datastream; McKinsey-analys Hög andel aktier bidrog till hög avkastning 2019 och har bidragit positivt på lång sikt. 2019 avkastade svenska aktier , globala aktier och aktier i tillväxtmarknader mätt i SEK.65 Utländska aktiemarknader genererade en högre avkastning mätt i SEK än mätt i lokala valutor, drivet av att den svenska kronan försvagades , vilket påverkade avkastningen från investeringar i andra valutor positivt. Även på har aktier bidragit positivt till buffertfondernas utveckling. –2019 avkastade svenska aktier i genomsnitt , globala aktier och aktier i tillväxtmarknader mätt i SEK (Bild 9). Buffertfondernas utveckling kan också jämföras med utländska statliga pensionsfonder (Bild 10). En direkt jämförelse av avkastningen är svår att göra på grund av skillnader i fondernas uppdrag, placeringsregler, risktolerans, valutaeffekter och marknadsutveckling på respektive hemmamarknader, men utgör en intressant referens. Fonderna i jämförelsen nedan representerar ett urval av statliga pensionsfonder från olika geografier som ofta anses vara bland de ledande fonderna i världen. 65SIX RX i SEK för svenska aktier, MSCI World i SEK för globala aktier och MSCI Emerging Markets i SEK för aktier i tillväxtmarknader Buffertfondernas avkastning i jämförelse med utländska pensionsfonder Rapporterad årlig nominell avkastning2 Procent (lokal valuta) Procent (lokal valuta) Garantera statliga pensionsåtaganden, fördela oljeförmögenhet på framtida generationer Förvalta pensionen för holländska medborgare anställda inom offentlig sektor och utbildningssektorn Förvalta pensioner för statligt anställda i Buffertfond som, tillsammans med CDPQ, utgör och Buffertfond i det statliga pensionssystemet med uppgift att förvalta kapital för långsiktig hållbarhet Placera kapital på bästa sätt till låg risk för det Alternativa tillgångar inkluderar bland annat private equity, fastigheter, infrastruktur, derivat, samt övrigt Per samma datum som förvaltat kapital. ABP, CDPQ rapporterade avkastningar är före kostnader. ATPs avkastningar beräknade. CPP IB använder hävstång för att öka sin exponering, uppgick hävstången till ~125 % ATP redovisar avkastning relaterat till bonuspotential, ~1/3 av investeringsportföljens marknadsvärde 2019. Avkastningarna är här istället beräknade på genomsnittligt marknadsvärde för investeringsportföljen. 5.Aritmetiskt medelvärde, exklusive buffertfonderna Baserat på tillgänglig data kring innehav och/eller exponering från årsredovisningar Räkenskapsår 2019 (– ) Källa: Årsredovisningar och kvartalsrapporter; Oanda; Mckinsey-analys Avkastning i linje med utländska pensionsfonder på lång sikt, men högre på kort sikt. Buffertfonderna har uppnått en avkastning som är linje med utländska pensionsfonder66 (8,jämfört med i genomsnitt ). och den senaste femårsperioden har buffertfondernas avkastning överträffat de utländska jämförelsefondernas genomsnittliga avkastning (17,jämfört samt jämfört ). En direkt jämförelse av fondernas avkastning kan dock vara missvisande, då fonderna arbetar efter olika regler och förutsättningar. Utländska fonders portföljutveckling i linje med buffertfondernas. De utländska pensionsfonderna har likt buffertfonderna gjort förändringar i sina portföljer över . Över tid har fonderna ökat andelen alternativa investeringar på bekostnad av räntor samt skiftat sina aktieportföljer från hemmamarknaderna mot både tillväxtmarknader och andra utvecklade marknader. De främsta anledningarna för investerare att söka sig till privata marknader är möjligheten till högre avkastning och diversifiering genom att få exponering mot andra faktorer än aktie- och räntemarknaderna, samt att deras långa investeringshorisont innebär en konkurrensfördel. Det är värt att notera att fonderna har olika definitioner av alternativa investeringar, vilket leder till att allokering inte är helt jämförbar mellan fonderna. var det mindre förändringar i internationella jämförelsefonders allokeringar, störst skillnad uppvisade CalPERS och SPU som ökade allokeringen till noterade aktier med cirka 3–på bekostnad av räntebärande tillgångar.67 Vidare har de utländska 66Baserat på fondernas rapporterade avkastning i lokal valuta, vilket bedöms mest relevant för att jämföra fondernas prestation givet deras mandat och hemmamarknad. Redovisad avkastning för ATP skiljer sig jämfört med deras årsredovisning då ATP anger avkastning i relation till ”bonuspotential” – skillnaden mellan förvaltat kapital och garanterade pensioner - medan avkastningen i denna rapport är beräknad baserad på marknadsvärde för investeringsportföljen. Redovisad avkastning för ATP var 2019 före kostnader 67CalPERS förändring är baserad på deras räkenskapsår som är definierade mellan 1/7 – 30/6. Förändringen för SPU är mellan 31/12 2018 och 30/9 2019. fonderna likt buffertfonderna i allt högre grad börjat applicera hållbarhetskriterier i sina investeringar. Ändrade regler för Första till Fjärde AP-fonderna. Fonderna har också arbetat med att implementera de nya placeringsreglerna som trädde i kraft per . Fondernas placeringsregler uppdaterades främst i syfte att ge fonderna bättre möjligheter att långsiktigt maximera avkastningen i förhållande till risken i placeringarna. De största förändringarna i placeringsreglerna sammanfattas nedan. ●Lägsta andelen räntebärande värdepapper med låg kredit- och likviditetsrisk sänktes från ● Begräsningen av onoterade innehav68 (framförallt onoterade aktier) om maximalt av fondens marknadsvärde togs bort och ersattes av att maximalt av respektive fonds marknadsvärde, vid investeringstillfället, får vara investerat i illikvida tillgångar (vilket till exempel inkluderar onoterade bolag, men även fastigheter och infrastruktur). ●Kravet på att av kapitalet skall förvaltas externt togs bort. I tillägg infördes nya regler gällande att Första till Fjärde AP-fonderna ska förvalta fondmedlen föredömligt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Fonderna skall lägga särskild vikt till hur hållbar utveckling kan främjas, utan att göra avkall på det övergripande målet om hög avkastning. Vidare ska Första till Fjärde AP-fonderna när det gäller ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande samverka och ha en gemensam värdegrund för förvaltningen, ha gemensamma riktlinjer för hur fonderna redovisar uppfyllande av målet om föredömlig förvaltning samt anta gemensamma riktlinjer för placeringsverksamheten och vilka tillgångar som bör exkluderas ur AP-fonderna. Närmare beskrivning av fondernas arbete kopplat till föredömlig förvaltning genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande finns i fördjupningsarbetet. biföll propositionen “Vissa ytterligare ändringar av placeringsreglerna för Första till Fjärde AP- fonderna” 69. Förändringarna träder i kraft och innebär bland annat att det tydliggörs att Första till Fjärde AP-fonderna får göra saminvesteringar i onoterade företag genom onoterade riskkapitalföretag, att de får göra sidoinvesteringar i ett onoterat företag tillsammans med en fond som de investerat i och som också investerat i företaget samt att de får göra investeringar i obligationer och andra fordringsrätter som inte är utgivna för allmän omsättning indirekt genom placeringar i fonder eller riskkapitalföretag. Fonderna lämnade remissvar till det föranledande utlåtandet , där de i stort välkomnade förslaget men menade att det nya regelverket fortsatt var för begränsande för att uppnå sitt syfte. Höjd pensionsålder kan påverka pensionssystemet och fondernas placeringsverksamhet. beslutade att pensionsåldern, enligt förslag från pensionsgruppen, skulle höjas från och med den 1 januari 2020.71 infördes de nya pensionsreglerna som bland annat innebar att lägsta åldern för att ta ut den allmänna 68Dessa begränsningsregler innebär att av en AP-fonds tillgångar måste vara placerade I noterade tillgångar eller i onoterade aktier eller andra andelar i fastighetsbolag. 70Syftet med förslagen är enligt propositionen att öka kostnadseffektiviteten, avkastningsmöjligheterna och långsiktigheten inom allokeringsmandatet illikvida tillgångar och att ge Första–Fjärde AP-fonderna liknande förutsättningar som andra jämförbara institutionella investerare. 71Riksdagsskrivelse 2019/20:10. pensionen höjdes från 61 till och att LAS-åldern72 höjdes från till . LAS-åldern kommer höjas till , och lägsta åldern för att ta ut den allmänna pensionen kommer sannolikt höjas till fram till 2026.73 En höjd pensionsålder stärker pensionssystemet, vilket i förlängningen kan påverka AP-fonderna. 72Åldern till vilken du har rätt att behålla din anställning. 4 Grundläggande utvärdering av Första AP-fonden I det här kapitlet presenteras resultaten från den grundläggande utvärderingen av Första AP-fondens verksamhet 2019. Den grundläggande utvärderingen fokuserar på att beskriva fondens förvaltningsmodell, nyckelhändelser 2019, den totala avkastningen och allokeringsförändringar, samt resultat från den aktiva förvaltningen . 4.1Första AP-fondens förvaltningsmodell och nyckelhändelser 2019 Första AP-fonden är en av fem buffertfonder i det svenska inkomstpensionssystemet. Fonden använde 2019 ett avkastningsmål om genomsnittlig real avkastning efter kostnader , mätt över rullande tioårsperiod.75 Första AP-fonden har inget separat avkastningsmål för sin aktiva förvaltning, utan ser den aktiva förvaltningen som en del av fondens strategi att skapa en hög totalavkastning till låg risk. bestod 2019 av Tillgångsallokering, , , Extern förvaltning, Strategi & ESG samt Alternativa investeringar (Bild 11). infördes en ny organisationsstruktur som innebär att kapitalförvaltningen delas in i enheterna Exponering, Externa Partnerskap & Innovation, Realtillgångar, Räntor och Valuta, Taktisk allokering, ESG, Aktier och Strategi. Vid utgången av 2019 hade organisationen 67 anställda, jämfört med 60 vid utgången av 2018. Inom kapitalförvaltningen arbetade 32 personer per , jämfört med 33 personer 2018. Beskrivning av Första AP-fonden Faktiskt innehav per tillgångsslag %, = miljarder Övrigt Förvalta fondkapitalet till största möjliga nytta för pensionssystemet genom att skapa en hög avkastning till en låg risknivå  Maximera avkastningen till låg risk mätt i utbetalade pensioner Inte ta någon närings- eller ekonomipolitisk hänsyn  Förvalta på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande Genomsnittlig real avkastning efter kostnader ska vara mätt över rullande tioårsperiod () Investeringsfilosofin bygger på ledorden: 67 anställda 2019 (2018: 60) varav 322 i förvaltningen (2018: 33) Fonden styrs av en långsiktig risktolerans som beslutas av styrelsen, uttryckt i en övergripande tillgångsfördelning (~10 års sikt) Med utgångspunkt från den övergripande tillgångsfördelningen beslutar VD om en strategisk tillgångsfördelning (~10 års sikt) som utgör jämförelseportfölj för fondens förvaltning Utifrån den strategiska tillgångsfördelningen ansvarar kapitalförvaltningschefen () för den dynamiska allokeringen och den Förvaltningen av kapital sker utifrån interna och externa mandat kopplade till både absolut och relativ avkastning (2019 Inklusive kassa, TAA och Källa: Första AP-fonden 75Fonden påbörjade implementeringen av en uppdaterad förvaltningsmodell samt implementerade ett nytt avkastningsmål gällande . Fram använde fonden ett nominellt totalt avkastningsmål på efter kostnader mätt över rullande tioårsperiod. Investeringsfilosofin i fondens förvaltningsmodell bygger på byggpelarna väldiversifierad portfölj, långsiktig förvaltning, ineffektiva marknader, utnyttja riskpremier, kostnadseffektiv förvaltning samt hållbart värdeskapande (Bild 12). Fondens långsiktiga riskpreferens uttryckt som en övergripande tillgångsfördelning beslutas av styrelsen och uppdateras  Den övergripande tillgångsfördelningen består av likvida tillgångar som förväntas uppnå pensionssystemets avkastningsbehov Med utgångspunkt från den övergripande tillgångsfördelningen, fondens kapitalmarknadsförväntningar och investeringsfilosofin beslutar VD om en strategisk tillgångsfördelning Den strategiska tillgångsfördelningen uppdateras och rebalanseras att erhålla högre avkastning över  Utgör även jämförelseportfölj för fondens förvaltning Kapitalförvaltningschefen () ansvarar för dynamisk allokering och operativ förvaltning utifrån den strategiska tillgångsfördelningen Finansmarknaderna är inte fullt Större beslut som väsentligt påverkar fondens risknivå tas efter beredning i investeringskommittén effektiva, därför lönar sig en väl Den operativa förvaltningen inkluderar: genomtänkt och utförd förvaltning  Taktisk allokering baserad på diskretionär och systematisk allokering mellan globala tillgångsslag Förvaltning av mandat inom respektive tillgångsslag Risktagande på de finansiella Investeringsprocessen baseras på två huvudsakliga beslutsnivåer: nivåer för lång, Strategisk tillgångsfördelning: beslut baserat på kapitalmarknadsförväntningar och fondens investeringsfilosofi Dynamisk allokering och operativ förvaltning: beslut om allokering baserat på global konjunkturanalys och analys av globala marknaders avvikelser från långfristiga förväntningar samt taktisk allokering och förvaltning av mandat inom respektive Fonden följer upp och utvärderar förvaltningen internt på två olika nivåer Totala portföljen i förhållande till styrelsens långsiktiga mål Kan ge möjligheter att långsiktigt  Interna förvaltningen i förhållande till den strategiska tillgångsfördelningen öka avkastningen och reducera Utöver detta sker uppföljning och utvärdering av interna och externa mandat i relation till de mål som satts upp för respektive mandat Källa: Första AP-fonden Första AP-fondens förvaltningsmodell består av två delar, en strategisk tillgångsfördelning med investeringshorisont, samt en dynamisk allokering och operativ förvaltning med cirka 0–investeringshorisont. Förvaltningen utgår från en långsiktig riskpreferens utryckt som en övergripande tillgångsfördelning som beslutas av styrelsen. Med utgångspunkt från den övergripande tillgångsfördelningen, fondens kapitalmarknadsförväntningar och investeringsfilosofin beslutar VD om en strategisk tillgångsfördelning. Den strategiska tillgångsfördelningen uppdateras och ombalanseras , samt utgör jämförelseportfölj för fondens förvaltning. Kapitalförvaltningschefen ansvarar för den dynamiska allokeringen och operativa förvaltningen utifrån den strategiska tillgångsfördelningen. Den dynamiska allokeringen och operativa förvaltningen beslutar om allokering baserat på global konjunkturanalys och analys av globala marknaders avvikelser från långfristiga förväntningar samt förvaltning av mandat inom respektive tillgångsslag. Större beslut som väsentligt påverkar fondens risknivå tas efter beredning i investeringskommittén. Viktiga händelser och förändringar för Första AP-fonden var: ●Första AP-fondens avkastning uppgick till efter kostnader, högsta , främst drivet av avkastningsbidrag från alternativa investeringar (+4,ex. kostnader) samt aktier i tillväxtmarknader (+3,ex. kostnader) ●Nerjusterat medelfristigt avkastningsmål till realt , jämfört realt 2019, på grund av lägre avkastningsförväntningar i närtid, drivet av rådande låga ränteläge. Det medelfristiga målet kompletterades med ett långsiktigt mål om real avkastning över en rullande period ●Etablerat tillsammans med Tredje och , ett bolag fokuserat på investeringar i onoterade svenska bolag med inriktning på hållbar infrastruktur ●Fattat beslut om att gå över från aktiva fundamentala aktiestrategier till mer passiva eller systematiska strategier både för en del av fondens internt förvaltade aktiestrategier och vissa externa mandat inom tillväxtmarknader. Fonden kommer dock fortsatt aktiv förvaltning för svenska mandat samt vissa tillväxtmarknadsmandat. Den nya förvaltningsstrategin gäller från och med 1/1 2020 —VD och Aktiechef lämnade på grund av överträdelser av fondens interna regelverk —Beslut om att dela in kapitalförvaltningen i enheterna Exponering, Externa Partnerskap & Innovation, Realtillgångar, Räntor och Valuta, Taktisk allokering, ESG, Aktier och Strategi (jämfört med organisation som visas på bild 10). Organisationsförändringarna innebär i stort en konsolidering av kompetens som syftar till att realisera ökade synergieffekter och ökad kostnadseffektivitet ●Fortsatt arbete inom hållbarhet genom bland annat: —Omställning av hållbarhetsorganisationen: ›Ny Hållbarhetsansvarig/Head of Sustainable Value Creation, chef över ny separat hållbarhetsavdelning från och med 1/1 2020 ›Nytt styrelseutskott med fokus på hållbarhetsfrågor tillsatt, ansvariga för strategi och måluppföljning i organisationen ›Ny hållbarhetsstrategi samt mål beslutades och implementering påbörjades —Ökad integration av hållbarhet i förvaltningen, t.ex. utökat integrering av hållbarhetsfaktorer i den kvantitativa portföljallokeringen, utvecklat en ”heatmap” med avseende på CO2-intensitet och fossila bränslen för olika förvaltningsmandat, industrier och investeringsmöjligheter 4.2 Första AP-fondens resultat Fondens totala kapital har ökat från miljarder till miljarder. Fondens avkastning efter kostnader 2019 var , jämfört med -0,. Sedan starten har Första AP-fonden avkastat i genomsnitt , och under de senaste 10 respektive 5 åren har Första AP-fonden avkastat i genomsnitt respektive (Bild 13). Detta innebär att fonden har uppnått sitt avkastningsmål på ett, fem och samt . Fondens avkastning efter kostnader var även högre än inkomstindex , samt högre än inkomstindex , samt sedan starten . Första AP-fondens totala avkastning 20011–2019 Total nominell avkastning efter kostnader; Procent AP1 ## Kostnad3 ## Sharpekvot för likvidportfölj4 Avkastning 20011–2019 -3,4 -1,9 -0,7 -14,0 -21,9 Riskjusterad avkastning (sharpekvot5) 20011–2019 (anges annualiserad avkastning) Första AP-fondens målsättning är att nå en genomsnittlig årlig real avkastning på efter kostnader mätt över rullande tioårsperiod. Målsättning 2001-14: Nominell avkastning på efter kostnader, mätt över rullande tioårsperiod 3.Provisions- och rörelsekostnader som andel av genomsnittet av årets ingående och utgående marknadsvärde (2001 baserat enbart på utgående marknadsvärde) Likvidportföljen inkluderar noterade tillgångsslag inkl, aktier, räntebärande tillgångar, samt kassa Sharpekvot för den totala portföljen, inklusive noterade samt onoterade tillgångar. Sharpkvoten baseras på produkten av dagliga avkastningar före kostnader under veckodagar, 12 månaders svensk skuldväxel för 2001-10, 2-årig svensk statsobligation för 2011-13, 1-årsnod på svenska staten-kurvan (YCGT0021) för 2014-19 (värdet beräknat via interpolering mellan 6- och 24 månaders nod) samt antagande om 260 Beräknade sharpekvoter avviker från redovisade värden på 2,1 för totalportföljen då fonden använt en annan metod Not: Sharpekvoten definieras som riskpremien (fondens avkastning minus den riskfria räntan) dividerat med fondens risk (mäts med standardavvikelsen) Källa: Första AP-fonden; ; McKinsey-analys Totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning, mätt med en så kallad sharpekvot, var 0,6 –2019, 1,3 –2019 samt 1,4 –2019. var sharpekvoten 4,2. Fondens årliga kostnader77 –uppgick till i genomsnitt av fondens kapital. Fondens kostnader uppgick till av fondens kapital, vilket är lägre än 2018 då kostnaderna uppgick till . Förvaltningskostnaderna bör dock inte analyseras isolerat, utan sättas i relation till den avkastning som fonderna skapar över tid78. Till fondens totala avkastning 2019 om (före kostnader) bidrog framförallt alternativa investeringar och aktier i tillväxtmarknader (+4,respektive +3,) (Bild 14). Inom alternativa investeringar kom bidraget framförallt från fastigheter och private equity. Fondens kostnader uppgick till av fondens kapital, varför avkastningen efter kostnader uppgick till . 78En högre kostnad för till exempel provisioner till externa förvaltare bör anses motiverad om det genererar en meravkastning som överstiger den ökade kostnaden (allt annat lika). Första AP-fondens avkastningsbidrag per tillgångsslag 2019 Avkastning före kostnader; Procent xx Avkastningsbidrag, MDSEK Avkastningsbidrag per tillgångsslag, % Utländska aktier (exkl. 1.Inkluderar High yield, Fastigheter, Infrastruktur, , Hedge fonder samt alternativa strategier Källa: Första AP-fonden Första AP-fonden har –2019 ökat andelen alternativa tillgångar och andelen aktier i tillväxtmarknader av sin faktiska portfölj79. har fonden minskat andelen utländska aktier utanför tillväxtmarknader samt räntebärande tillgångar (Bild 15). ökade däremot andelen räntebärande tillgångar (från till ), främst på bekostnad av svenska aktier (från till ).80 79Faktisk allokering mätt i marknadsvärde. 80Första AP-fondens allokering enligt detta dokument skiljer sig från årsredovisningen, då rapporten utgår från tillgångsallokering efter marknadsvärde, och fonden utgår från exponering (vilket även inkluderar derivatexponering till tillgångsslagen). Första AP-fondens faktiska tillgångsallokering 20011-2019 % av totala tillgångar Första AP-fonden2; = SEK miljarder -0,2 -0,3 -5,0 aktier (exkl, -0,4 -29,7 -1,8 -0,8 Den faktiska allokeringen 3. Inklusive kassa, TAA och . Alternativa tillgångar inkluderar bland annat investeringar i hedgefonder, fastigheter, PE och riskparitetsportfölj, Riskparitetsportföljen infördes , En riskparitetsportfölj är en portfölj där varje portföljskomponent bidrar med lika mycket risk till portföljens totala risk Allokering skiljer sig från redovisad allokering i årsredovisningen på grund av skillnader i angreppssätt (utvärderar utgående marknadsvärde och AP1 redovisar exponering) samt klassificering av tillgångsslag Källa: Första AP-fonden; McKinsey-analys 4.3 Första AP-fondens aktiva avkastning Första AP-fonden mäter aktiv avkastning som avkastning på total portföljnivå mot jämförelseindex82. En analys av Första AP-fondens aktiva avkastning visar att fonden har haft en genomsnittlig årlig aktiv avkastning83 före kostnader på –2019. uppgick den aktiva avkastningen till -8,(motsvarande omkring 23,3 miljarder) (Bild 16). Alternativa investeringar samt allokering bidrog mest negativt till den aktiva avkastningen (-4,respektive -2,), och endast aktier i tillväxtmarknader bidrog positivt till den aktiva avkastningen (+ ). Fonden har inget separat avkastningsmål för aktiv avkastning på totalportföljsnivå, utan ser traditionell förvaltning som en del av fondens strategi att skapa en hög total avkastning till låg risk. 82År 2001 – 2009 definierades aktiv avkastning som aktiv förvaltning inom tillgångsslag (exklusive alternativa investeringar), avkastning från overlaymandat, samt allokeringseffekter. redovisar fonden ej traditionell aktiv avkastning för totalportföljen, utan – 2014 inkluderar aktiv avkastning endast aktiv avkastning per mandat kopplade till index (inom räntor, svenska aktier, aktier i tillväxtmarknader, övriga utländska aktier, valutor samt övriga strategier). 83Genomsnitt (aritmetiskt medelvärde) av den årliga aktiva avkastningen. Första AP-fondens aktiva avkastning 20011–2019 Årlig aktiv avkastning före kostnader; Procent