prop · H703162 · 2020-05-07 00:00:00 — •Skolverket att ta fram stöd och vägledning för att tydliggöra vad som gäller för ledighet, medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt och när skolplikten faktiskt ska upphöra. har sammanställt underlag från kommunerna gällande beslut tagna om medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt. Information har även samlats in gällande ledigheter och varaktiga utlandsvistelser. Tolv kommuner har intervjuats angående hur de tar fram underlag samt fattar beslut gällande bestämmelserna. Tolv akter har granskats hos Skolinspektionen, och ett antal tjänstemän vid , , Skolinspektionen samt kommuner och regioner har intervjuats. Lagtexter, förarbeten och andra rättskällor har studerats. Bedömningsgrunder formuleras utifrån vad som bedöms vara avsikten med skollagens bestämmelser, och förvaltningslagen samt regeringsformen om krav på saklighet och allas likhet inför lagen vad gäller offentligt beslutsfattande. Dessutom används Skolinspektionens och instruktioner. R I K S R E V I S I O N E N U N D A N T A G F R Å N S K O L P L I K T E N – R E G L E R , T I L L Ä M P N I N G O C H T I L L S Y N 6R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Med undantag från skolplikten avses i denna granskning ledighet, medgivande till rätt att fullgöra skolplikten på annat sätt, och när skolplikten bedöms upphöra på grund av varaktig utlandsvistelse.1 1.1 Motiv till granskning Enligt skollagen har alla barn som är folkbokförda i skolplikt från förskoleklass och till dess att är avslutad. Skolplikten i är relativt strikt i jämförelse med många andra länder, men det finns vissa möjligheter till undantag. Att barn har skolplikt innebär att de måste gå i skolan och delta i den verksamhet som anordnas om de inte har giltiga skäl för att utebli.2 Det finns tre bestämmelser som är relevanta för denna granskning enligt vilka en elev med giltiga skäl kan vara frånvarande från skolgång. •Det första är om eleven får beviljad ledighet, vilket är ett rektorsbeslut enligt 7 kap. 18 § skollagen. •Det andra är om eleven medges att fullgöra skolplikten på annat sätt (24 kap. 23–25 §§ skollagen). Dessa ärenden handlar oftast om att eleven deltar i skola i något annat land, men även andra alternativ till svensk skolgång förekommer. •Det tredje är om en utlandsvistelse bedöms som varaktig trots att familjen är fortsatt folkbokförd i . Detta föranleder att skolplikten upphör (7 kap. 2 § skollagen). De två senare fallen prövas av elevens hemkommun. Ledighet beviljas av rektor i eller fristående skola. Skolplikten är en av hörnstenarna i det svenska utbildningssystemet och motsvaras av en rätt till likvärdig utbildning för alla elever.3 Skolplikten är ett medel att säkerställa att barnet genom det offentliga skolväsendet eller på annat sätt verkligen får nödvändig utbildning.4 Skolpliktens syfte är inte bara att förmedla kunskaper och färdigheter, utan även de erfarenheter i övrigt som elever kan anses behöva som grund för sina kommande liv, gällande såväl privatliv och 1Skollagen (2010:800) 7 kap. 2 & 18 §§ samt 24 kap. 23 §. 2Skolplikten ska fullföljas inom , särskolan, sameskolan eller specialskolan. En elev kan få uppskjuten skolstart om särskilda skäl finns, och en elev kan även få avsluta tidigare om kunskapskrav har uppnåtts. Det finns en rad andra sätt att fullgöra skolplikten genom särskilda utbildningsformer, till exempel vid särskilda ungdomshem, eller på sjukhus och andra institutioner. 3Regeringsformen 2 kap. 18 §; prop. 2009/10:165 s. 524. 1985/86:10 Remissprotokoll s. 81. R I K S R E V I S I O N E N U N D A N T A G F R Å N S K O L P L I K T E N – R E G L E R , T I L L Ä M P N I N G O C H T I L L S Y N arbetsliv som samhällslivet i övrigt.5 Det ankommer på landets kommuner att se till att skolpliktiga barn som inte går i förskoleklass, grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbildning. Elevens vårdnadshavare är ansvarig för att se till att eleven fullgör skolplikten.6 Det är elevens hemkommun alternativt rektor som fattar beslut om skolpliktens fullgörande, och besluten ska fattas utifrån gällande lagstiftning. Det finns dock ett ansvar hos regering och ansvariga myndigheter att se till att det är möjligt för beslutsfattarna att ta sådana beslut på ett rättsenligt sätt. till antal är de barn som fått medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt, enligt 24 kap. 23 § skollagen, relativt få. Vad gäller elever som beviljas längre ledigheter respektive skrivs ut från svensk skola med hänvisning till varaktig utlandsvistelse, finns det inga uppgifter om antal bland annat för att formella beslut på förvaltningsnivå inte alltid tas. Frågan är dock principiellt viktig av åtminstone två skäl. Det ena är att skolplikten som nämnts ovan är en hörnsten i det svenska utbildningssystemet och ett sätt att värna varje barns rätt till grundläggande utbildning. Det andra är att det från ett rättssäkerhetsperspektiv borde vara samma tolkning av lagen över hela riket. uppdagades ett fall i där fyra barn i en familj med fem syskon inte gått i skolan alls. Det äldsta barnet var redan myndigt och har aldrig deltagit i någon svensk skolundervisning, och det yngsta av de fyra barnen i skolåldern borde gått i lågstadiet. Ett av syskonen hade inte uppnått skolålder . I det aktuella fallet har kommunen fattat beslut om att skolplikten upphört då familjen uppgivit att de tillbringat större delen av året utomlands och inte kunnat följa svensk skolgång. Familjen har dock inte varit utomlands i den utsträckning som de uppgivit för kommunen.7 De i denna granskning aktuella bestämmelserna är i vissa fall formulerade långt tillbaka i tiden, och har utan ändring lyfts över till den rådande skollagen, som togs 2010. I vissa fall har justeringar gjorts, men har kontexten kring dem förändrats avsevärt. Familjer reser betydligt mer , såväl vad gäller semesterresor som temporära arbeten utomlands. 1985/86:10, s. 79. 67 kap. 20–22 §§ skollagen. Kommunen har även rätt att fatta beslut om föreläggande förenat med vite mot elevs vårdnadshavare. Denna ordning återfinns även skollag. 7Sydsvenska dagbladet, 2–; Begler, Till skydd för barnen: om skolplikt och anmälningsskyldighet i Ystads kommun, 2019. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N granskar regelverket kring ledighet, medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt och när skolplikten upphör på grund av varaktig vistelse utomlands. Syftet är att granska om regering och statliga myndigheter har säkerställt att det existerande regelverket och tillämpningen av det fungerar enligt lagstiftarens intentioner. 1.Är undantag från skolplikten tydligt reglerade i skollagen? 2.Bedriver Skolinspektionen en ändamålsenlig tillsyn av bestämmelserna? 3.Har tagit fram ett fullgott stöd för kommunerna att tolka lagstiftningen? Denna granskning berör inte den problematik som finns med så kallade hemmasittare, det vill säga olovlig frånvaro. Hemmasittare rör en annan problematik, och det pågår många insatser från regering, statliga myndigheter och kommuner för att hjälpa dessa elever tillbaka till skolan. Granskningen tar inte heller upp andra former av frånvaro från undervisning i enlighet med 7 kap. 19 § skollagen om befrielse från obligatoriska inslag i undervisningen. Granskningen berör inte heller övriga slag av särskilda utbildningsformer som tas upp i 24 kap. skollagen (utöver 23 §), till exempel utbildning vid särskilda ungdomshem. har inte granskat regeringens styrning av myndigheterna med avseende på de aktuella bestämmelserna. har inget mandat att granska kommunernas arbete och gör inte någon bedömning av om kommunerna fattar rätt eller fel beslut. Granskningens ambition är att se på kommunernas förutsättningar att fatta beslut i enlighet med lagstiftarens intention, och om dessa beslut utsätts för en ändamålsenlig tillsyn. har begärt in handlingar kring beslut tagna om att fullgöra skolplikten på annat sätt samt beslut kring skolpliktens upphörande i de fall sådana beslut tagits, från samtliga kommuner. Vi har bett om såväl bifall som avslag i ärenden för att kunna se hur de olika kommunerna resonerar kring eventuellt likartade premisser. Vi har fått svar från 286 kommuner. När vi haft direkt kontakt med kommuner (via besök, telefon eller mejl) har vi bland annat frågat om de har en angiven tidsperiod för när de anser att skolplikten upphör – detta gäller cirka 30 kommuner. Vi har även bett om att få uppgifter om ledigheter R I K S R E V I S I O N E N U N D A N T A G F R Å N S K O L P L I K T E N – R E G L E R , T I L L Ä M P N I N G O C H T I L L S Y N längre än från 20 skolor i och . I urvalet ingår både kommunala och fristående skolor i innerstad och förort. Intervjuer har genomförts med jurister och handläggare vid , handläggare, avdelningschef, jurist och ledning vid Skolinspektionen, handläggare och jurist vid , utbildningsansvariga samt jurist vid kommuner och regioner8 samt två jurister som var delaktiga i arbetet med propositionen till skollagen (prop. 2009/10:165). Vi har besökt tolv kommuner9 och intervjuat den eller de som ansvarar för bedömningar och beslut kring undantag från skolplikten. Kommunerna har valts ut på olika grunder. En faktor har varit om de haft många ansökningar om undantag från skolplikten, en annan faktor har varit om de verkar ha ett väl genomtänkt arbete med frågorna eller inte. Detta har vi fått en uppfattning om genom de underlag som kommunerna skickat in till oss. Samtliga intervjuer har varit semistrukturerade och varat . Tolv akter har gåtts igenom hos Skolinspektionen för att se i vilken utsträckning inspektörerna tar upp frågan kring andra sätt att fullgöra skolplikten. Vi har valt ut de akter där Skolinspektionens huvudmannatillsyn av en kommun har sammanfallit med då kommunen, enligt statistik, haft ett antal ärenden med elever som fullgjort skolplikten på annat sätt. En mängd dokument och rättsfall inom området har studerats. Det handlar huvudsakligen om domar från förvaltningsrätter, men ett fåtal kammarrättsdomar har också påträffats, samt ett mål från . Vår huvudsakliga empiri består av de underlag vi fått in från kommunerna samt de intervjuer med kommuner som vi genomfört. Underlagen har givit oss en bas som intervjuerna sedan hjälpt oss att tolka. Vi har kunnat se vad för slags ärenden det handlar om vad gäller att fullgöra skolplikten på annat sätt, och när skolplikten upphör på grund av varaktig utlandsvistelse. Intervjuerna har även givit oss en god förståelse för hur det är för kommunerna att hantera dessa ärenden, både gällande att försöka förstå lagstiftningen och att tillämpa den på de enskilda fallen. De har också givit en bild av hur kommunerna ser på lagstiftningen kring skolplikt. 8Tidigare kommuner och landsting. 9Halmstad, , , , , , , , , , och . 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av projektledaren och projektmedarbetarna samt enhetsjuristen . En referensperson har varit knuten till projektet och gett synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast till granskningsrapporten: •Olle , professor i förvaltningsrätt, . Företrädare för (), och samt har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. Rapportens bedömningsgrunder återges i kapitel 2. R I K S R E V I S I O N E N U N D A N T A G F R Å N S K O L P L I K T E N – R E G L E R , T I L L Ä M P N I N G O C H T I L L S Y N 2Rättskällor, bedömningsgrunder och övrigt I detta kapitel kommer vi att redogöra för gällande lagstiftning, vilken vägledning som finns att få för kommuner och rektorer samt vilka bedömningsgrunder vi använt oss av i granskningen. Först går vi igenom vad rättskällorna säger om ledighet (7 kap. 18 §), och därefter går vi igenom paragraferna som reglerar medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt (24 kap. 23-24 §§) och skolpliktens upphörande på grund av varaktig vistelse utomlands (7 kap. 2 §). Därefter återges vad rättskällorna säger om Skolinspektionens uppdrag vad gäller de aktuella bestämmelserna. Vi ger även en kort beskrivning av ett antal för granskningen relevanta rättsfall och därefter en beskrivning av de svenska utlandsskolorna, då dessa ofta är aktuella Dessa skolor särbehandlas i många kommuner när det gäller skolgång i utlandet. Följande finns att tillgå för den som har att fatta beslut om ledighet, att skolplikten upphör på grund av varaktig utlandsvistelse eller i ett ärende om att fullgöra skolplikten på annat sätt: 1.skollagens bestämmelser (7 kap. 2 & 18 §§ samt 24 kap. 23–25 §§) 2.utbildningsutskottets betänkande 2009/10:UbU21 3.proposition 2009/10:165, samt proposition 1985/86:10 (till skollag) 4.ett antal rättsfall där kommuners beslut överklagats av vårdnadshavare 5.en juridisk vägledning från (2012) I det granskade regelverket används ofta begreppet synnerliga skäl. Det är ett juridiskt vedertaget begrepp och signalerar att stor restriktivitet ska råda vid tillämpningen. 2.1Ledighet, fullgöra skolplikten på annat sätt och varaktig vistelse utomlands I 7 kap. 18 § skollagen står följande att läsa: En elev i en skolform som avses i 17 § får beviljas kortare ledighet för enskilda angelägenheter. Om det finns synnerliga skäl får längre ledighet beviljas. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Rektorn beslutar om ledighet. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut om ledighet som avser än . I förarbetena till denna lag, och till den föregående skollagen, framgår att med kortare ledighet avses upp till tio dagar.10 Längre ledighet är således sådan som är längre än . I föregående skollag hade rektor rätt att besluta om kortare ledigheter medan styrelsen för utbildning beslutade om ledigheter som översteg . Detta förändrades i nuvarande skollag, med hänvisning till rektors kännedom om elevens förhållanden och dess ansvar för verksamheten.11 I dagens skollag är det således rektor som beslutar om ledighet, och rektor kan delegera vidare rätten att besluta om kortare ledigheter. En huvudman kan inte bestämma hur lång ledighet en rektor kan bevilja, eller under vilka omständigheter. En huvudman kan sätta upp riktlinjer, men beslutet är i slutändan alltid rektors att fatta. Det finns ingen lagstadgad övre gräns för hur lång ledighet en rektor får besluta om. Det finns inte heller något skrivet om vad som kan tänkas vara synnerliga skäl för en längre ledighet. Det står inget i utbildningsutskottets betänkande med anledning av den nya skollagen om hur rektor beslutar om ledighet. I juridiska vägledning kring utlandsvistelser poängteras att möjligheten att ge längre ledigheter ska tillämpas mycket restriktivt. Ledighet nämns även i de allmänna råd som tagit fram om frånvaro och närvaro. I kommentarerna till de allmänna råden framgår att längre ledighet kan beviljas vid vissa resor, till exempel i samband med familjehögtider eller religiösa högtider.12 I annat juridiskt stödmaterial som finns att tillgå (av privata aktörer) görs ytterligare tolkningar. För att synnerliga skäl ska vara uppnått anses det krävas att resan är synnerligen viktig för eleven och det kan ofta krävas intyg från till exempel läkare, kurator eller psykolog för att styrka detta. En vanlig semesterresa anses i normalfallet inte vara i närheten av sådana skäl.13 2.1.2 Annat sätt att fullgöra skolplikten I 24 kap. 23 § står följande: Ett skolpliktigt barn får medges rätt att fullgöra skolplikten på annat sätt än som anges i denna lag. Medgivande ska lämnas om 1.verksamheten framstår som ett fullgott alternativ till den utbildning som annars står barnet till buds enligt föreskrifter i denna lag, 2009/10:165 s. 340; prop. 1985/86:10 s. 87. 2009/10:165 s. 340. ”Juridisk vägledning, Mer om… Utlandsvistelse och skolplikt.” ; . Arbetet med att främja närvaro och att uppmärksamma, utreda och åtgärda frånvaro i skolan. 13JP Skolnet ”Ledighet” . R I K S R E V I S I O N E N U N D A N T A G F R Å N S K O L P L I K T E N – R E G L E R , T I L L Ä M P N I N G O C H T I L L S Y N 2.behovet av insyn i verksamheten kan tillgodoses, och 3.det finns synnerliga skäl. I 24 kap. 24 § står: Medgivande enligt 23 § får lämnas för upp till i sänder. Under dess giltighetstid ska det prövas hur verksamheten utfaller. Medgivandet ska återkallas, om det kan antas att förutsättningarna enligt 23 § inte längre finns. Ett beslut om återkallelse av ett medgivande gäller , om inte annat beslutas. Den första bestämmelsen (24 kap. 23 §) finns det, i jämförelse med de övriga som berörs i denna granskning, relativt mycket skrivet kring i propositionen. Där framgår att eftersom gällande skolförfattningar kräver att undervisningen ska vara allsidig och saklig är den därmed möjlig för alla elever att delta i, oberoende av religiös eller filosofisk uppfattning hos elev eller vårdnadshavare. Detta innebär att motiv för hemundervisning inte finns och därmed inte heller någon bestämmelse som möjliggör detta – tidigare var de flesta besluten om medgivanden att fullgöra skolplikten på annat sätt av hemundervisningskaraktär. Det fanns dock en vilja att fortsatt ha ett visst utrymme för att kunna tillåta en elev att fullgöra skolplikten på annat sätt, och därav infördes en bestämmelse om att synnerliga skäl ska vara uppfyllda. Utöver synnerliga skäl krävs att verksamheten är ett fullgott alternativ till den utbildning barnet annars deltar i samt att behovet av insyn kan tillgodoses. De två senare rekvisiten gällde även i tidigare skollag. Som exempel på synnerliga skäl ges när en elev flyttat till från ett grannland och vill gå kvar terminen ut i sin tidigare skola, deltagande i filminspelning eller längre resor. Det poängteras dock att medgivanden ska ges mycket restriktivt, att det ska finnas starka skäl i det enskilda fallet, och att besluten alltid ska utgå från elevens intresse.14 I föregående skollags förarbeten nämns dessa godkännanden som något som är ”för det enskilda barnets del och inte ett allmängiltigt godkännande av anordningen som sådan.”15 I utbildningsutskottets betänkande tas denna skärpning upp, men ingen ytterligare information ges.16 I propositionen till skollag ges lite mer resonemang kring när den alternativa skolgången kan anses vara ett fullgott alternativ, resonemang som fortfarande anses gälla. Där står att det ska ställas samma krav på den alternativa skolgången som när det gäller en fristående skola som ska godkännas för 2009/10:165 s. 523–524 och s. 885. 1985/86:10 s. 50–51. 162009/10 UbU21 s. 188. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utbildningen ska därmed ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen motsvarar , och utbildningen ska även i övrigt motsvara allmänna mål.17 I remissvar till promemoria med förslag till ny skollag framförs önskemål om att resonemanget kring synnerliga skäl ska utvecklas och exemplifieras, då den avsedda återhållsamheten i tillämpningen av bestämmelsen annars kan gå förlorad. tar upp den växande företeelsen med långresor till exempelvis Thailand.18 I juridiska vägledning står inget mer än vad som står i lagtext och förarbeten.19 I annat juridiskt stödmaterial (från privat aktör) framgår bland annat följande: när en frånvaro är utsträckt i tiden bör den istället prövas som annat sätt att fullgöra skolplikten. Här tydliggörs alltså att det bör vara en distinktion mellan när en frånvaro är ledighet respektive ett annat sätt att fullgöra skolplikten – i det senare fallet får ju eleven fortsatt utbildning men i annan form och på annat ställe. När det fastställts att eleven fortsatt är skolpliktig ska alla tre rekvisiten enligt § 23 prövas, och samtliga vara uppfyllda för att ett medgivande ska ges. ett gediget, nästintill professionellt upplägg av den alternativa utbildningen och ett gediget system kring insyn och uppföljning, krävs dessutom mycket starka skäl i det enskilda fallet.20 2.1.3 Varaktig vistelse utomlands I 7 kap. 2 § står följande att läsa: Barn som är bosatta i har skolplikt enligt föreskrifterna i detta kapitel. Skolplikt gäller dock inte barn som varaktigt vistas utomlands eller vars förhållanden är sådana att det uppenbarligen inte kan begäras att barnet ska gå i skola. Skolplikt gäller inte heller barn som avses i 29 kap. 2 § andra stycket. Dessa barn har dock samma rätt till utbildning som skolpliktiga barn. Den del av ovanstående paragraf som rör när skolplikt inte gäller på grund av varaktig vistelse utomlands berörs inte i vare sig propositionen eller utbildningsutskottets betänkande. Däremot finns lite vägledning att få 1985/86:10 s. 51. 18Yttrande över departementspromemorian Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, dnr 02-2009:549, , . 19Skolverket ”Juridisk vägledning, Mer om… Utlandsvistelse och skolplikt”, . 20JP Skolnet, ”Ledighet”, . R I K S R E V I S I O N E N U N D A N T A G F R Å N S K O L P L I K T E N – R E G L E R , T I L L Ä M P N I N G O C H T I L L S Y N i förarbetena till den föregående skollagen. Där förklaras att varken rätt till utbildning eller skolplikt kan utkrävas när en elev varaktigt vistas utomlands. Som exempel på en sådan situation nämns svenska diplomatbarn, barn som alltså fortsatt är folkbokförda i men faktiskt inte bor i landet.21 I normalfallet ska en familj som bosätter sig utomlands också skriva sig utomlands, vilket gör att skolplikten per automatik upphör. Undantagna från denna regel är statligt anställda som har utlandstjänstgöring. Det finns ingen ytterligare vägledning kring hur lång en utlandsvistelse ska vara för att kunna betraktas som varaktig, i någon av lagtexterna. I juridiska vägledning presenteras två domstolsavgöranden. Det ena gäller en vistelse som sträckte sig över med undantag för en period då barnen var i . I detta fall ansågs vistelsen vara varaktig. Det andra fallet rör en period om lite drygt som inte bedömdes som varaktig. I en dom från kammarrätten förs ett längre resonemang kring längden för när en vistelse utomlands kan anses som varaktig, och rätten landar i beslutet att en vistelse som sträckt sig över två terminer är att anse som varaktig. Exakt var gränsen bör gå definieras dock ej.23 2.1.4 Förordningar och föreskrifter Ledighet, medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt och varaktig vistelse utomlands tas inte upp i skolförordningen eller någon annan förordning som finns inom skolområdet. Vad gäller medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt har regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, bemyndigandet att meddela föreskrifter. Något sådant bemyndigande finns ej vad gäller ledighet och varaktig vistelse utomlands. Det har inte meddelats någon föreskrift vad gäller medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt.24 1985/86:10 s. 82. 22Folkbokföringslag (1991:481) 14 §; skollagen (2010:800) 7 kap. 2 §. 23Mål 3515-14, kammarrätten i , . 24Skolförordningen, SFS 2011:185; skollagen (2010:800) 24 kap. 26 §. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.1.5 Hur bestämmelserna förhåller sig till varandra bedömning av hur de tre aktuella bestämmelserna förhåller sig till varandra grundar sig på de källor som presenterats ovan. Vår bedömning är att de ursprungligen formulerades för att användas i tre helt olika situationer. Ledighet är något som en elev beviljas när hen ska vara ledig från skolan. Medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt är något som ges när en elev, under speciella omständigheter, inte kan delta i sin vanliga skolgång utan vill fullgöra skolplikten på något annat sätt. Bestämmelsen om att skolplikten upphör på grund av varaktig vistelse utomlands ska användas när en elev är fortsatt folkbokförd i , och därmed har skolplikt, men faktiskt inte bor i .