prop · H80310 · 2020-09-30 00:00:00 — I gruppen som försörjs av försörjningsstöd är ökningen mycket kraftig, men det är en liten grupp och skattningen därför mycket osäker. I gruppen som försörjs av försörjningsstöd minskar marginaleffekterna varför det ökande arbetsutbudet troligen beror på en substitutionseffekt som uppstår då ökat förvärvsarbete ger ett större privatekonomiskt utbyte. I gruppen som försörjs av etableringsersättning kan en ökning av arbetsutbudet också ses trots att marginaleffekterna där ökar. Detta tyder på att en negativ inkomsteffekt dominerar i gruppen och att man i viss utsträckning utökar sitt förvärvsarbete för att söka bibehålla sin ekonomiska standard trots att utbytet av förvärvsarbete är något mindre. Tabell B3 5 Arbetsutbudseffekter exempel 2 Antal personer (1 Ensam.,1-2 barn -0,13 Ensam., 3+ barn Sambo, 1-2 barn Sambo, 3+ barn- -0,33 -0,12 -0,11 -0,04 -0,02 -0,01 -0,01 -0,01 -0,09 -0,04 -0,19 Utomeur., låg och -0,1 Anm.: Resultaten avser individer i åldern som bor i barnhushåll. Indelningar av inkomstgrupper görs dock på hela befolkningen. Försörjningsgrupperna sjuk, arbetslös och SA antas inte ha något arbetsutbud i utgångläget varför den relativa utvecklingen inte kan observeras. 98 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur B3 14 Skillnad i ekonomisk standard (procent) bland barnhushåll per inkomstdecil -0,2 -0,4 Anm.: den långsiktiga effekten har beräknats genom att differensen mellan den direkta och den långsiktiga effekten från arbetsutbudsmodellen har adderats till den direkta effekten från FASIT. Detta då bedömningen är att skattningen av den direkta effekten från FASIT är mer tillförlitlig. Diagrammet ovan visar att den alternativa förmånen har en högre grad av progressivitet än dagens FBT då den ökar den ekonomiska standarden i de tre lägsta decilerna, särskilt den andra, medan den minskar i högre deciler. Med hänsyn taget till de förväntade arbetsutbudseffekterna (den långsiktiga effekten) ökar den ekonomiska standarden särskilt mycket i den första decilen. R I K S R E V I S I O N E N mål för den ekonomiska familjepolitiken är att den ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer och minska skillnad erna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och hushåll utan barn. har även tagit ställning för att den omfördelande profilen för den ekonomiska familjepolitiken bör förstärkas. har granskat hur väl flerbarnstillägget i barnbidraget, som är en del av den ekonomiska familje politiken, på ett effektivt sätt bidrar till att nå dessa mål. Resultatet av granskningen är att flerbarnstillägget förbättrar barnbidragets för delningsmässiga träffsäkerhet genom att flerbarnstillägget i högre utsträckning än det allmänna barnbidraget tillfaller personer i den lägre delen av inkomstför delningen. Granskningen visar också att införandet av flerbarnstillägg för barn nummer 2005 innebar en väsentlig försämring av flerbarnstilläggets träffsäkerhet. Barnbidragets förmåga att på ett effektivt sätt bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljer skulle kunna förbättras inom ramen för ett generellt system. rekommenderar regeringen att se över flerbarnstillägget i barn bidraget. I översynen bör det övervägas om flerbarnstillägget för barn nummer två ska avskaffas så att de statliga medel som därmed frigörs kan användas på ett sätt som kan förväntas ge bättre måluppfyllelse. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om flerbarnstillägget i barnbidraget