prop · H703148 · 2020-04-15 00:00:00 — undantag prövas av Finansinspek- sådana undantag prövas av Finans- För sådana företag som medgivits undantag från denna lag ska i stället sådana föreskrifter som meddelats med stöd av 4 § andra stycket gälla. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2019:748. 2019/20:148 2.3 Förslag till lag om ändring i revisorslagen Härigenom föreskrivs att 2 § revisorslagen (2001:883) ska ha följande lydelse. I denna lag avses med 1.revisor: en auktoriserad eller godkänd revisor, 2.auktoriserad revisor: en revisor som har auktoriserats enligt 4 §, 3.godkänd revisor: en revisor som ursprungligen har godkänts enligt äldre bestämmelser utan att ha avlagt revisorsexamen, a)en revisor som utövar revisionsverksamhet som enskild näringsidkare, b)ett enkelt bolag med annan revisor, ett handelsbolag eller ett aktiebolag som en revisor utövar revisionsverksamhet i, eller c)ett företag som av en behörig myndighet i en annan stat inom EES än har godkänts att utföra lagstadgad revision, 5. registrerat revisionsbolag: ett revisionsföretag som har registrerats enligt 13, 14 eller 16 a §, 6. revisor från ett tredjeland: någon som har registrerats enligt 16 b §, 7. nätverk: en struktur för samarbete i vilken minst ett revisionsföretag ingår och som a)tydligt syftar till vinstdelning eller kostnadsdelning, b)har ett gemensamt ägande eller en gemensam kontroll eller ledning, c)har gemensamma system för kvalitetssäkring, d)har en gemensam affärsstrategi, e)använder ett gemensamt namn, eller f)i betydande omfattning har gemensam personal, 8. revisionsverksamhet: a) verksamhet som består i sådan granskning av förvaltning eller eko- nomisk information som utmynnar i en rapport eller någon annan handling som är avsedd att utgöra bedömningsunderlag även för någon annan än b) rådgivning eller annat biträde som föranleds av iakttagelser vid granskning enligt a, 9. företag av allmänt intresse: a) företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en b) företag som har tillstånd att driva rörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, c) värdepappersbolag som har tillstånd enligt 2 kap. 2 § första stycket 2 och 8 lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, d) företag som har tillstånd att d) företag som har driva rörelse enligt försäkrings- 1 Senaste lydelse 2019:756. rörelselagen (2010:2043), utom så- rörelselagen (2010:2043), utom så- Prop. dana företag som har beviljats un- dana företag som har beviljats un- dantag enligt 1 kap. 19 eller 20 § i dantag enligt 1 kap. 19, 19 d eller den lagen, eller 20 § i den lagen, eller e)företag som har tillstånd att driva tjänstepensionsverksamhet enligt lagen (2019:742) om tjänstepensionsföretag, EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 11. tredjeland: en stat utanför EES. Denna lag träder i kraft . 2019/20:148 2.4 Förslag till lag om ändring i försäkringsavtalslagen (2005:104) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 1 § försäkringsavtalslagen (2005:104) ska ha följande lydelse. Försäkringsbolaget är skyldigt att lämna information enligt detta kapitel. Informationen ska, i den mån det är möjligt, lämnas i en handling eller i någon annan läsbar och varaktig form som är tillgänglig för mottagaren. Informationen ska vara klar och tydlig och avfattad på svenska. lämnas på ett annat språk om mottagaren begär det. Detta kapitel gäller inte i fråga Detta kapitel gäller inte i fråga om personförsäkring som tecknas om personförsäkring som tecknas av en näringsidkare till förmån för av en näringsidkare till förmån för sitt företag, om det kan antas att sitt företag, om det kan antas att heller tillämpligt på sådana försäk- heller tillämpligt på sådana försäk- ringsföreningar som har medgetts ringsföreningar som har medgetts 19, 19 b 20 § 1 försäkrings- eller 19 d § eller 20 § 1 försäk- rörelselagen (2010:2043). ringsrörelselagen (2010:2043). Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2015:718. 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (2017:630) Prop. 2019/20:148 om åtgärder mot penningtvätt och finansiering Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2 § lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism ska ha följande lydelse. Denna lag gäller för fysiska och juridiska personer som driver 1.bank- eller finansieringsrörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, 2. livförsäkringsrörelse, 2. livförsäkringsrörelse, ligt lagen (2019:742) om tjänste- a) sådan som undantag enligt 1 kap. 19 d § för- säkringsrörelselagen (2010:2043), b)tjänstepensionsverksamhet enligt lagen (2019:742) om tjänstepensionsföretag, 3.värdepappersrörelse enligt 2 kap. 1 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, 4.verksamhet som kräver ansökan hos enligt lagen (1996:1006) om valutaväxling och annan finansiell verksamhet eller lagen (2004:299) om inlåningsverksamhet, 5.försäkringsdistribution enligt lagen (2018:1219) om försäkringsdistribution, i fråga om sådan verksamhet rörande livförsäkring, bedriven av sådana försäkringsförmedlare som har tillstånd enligt 2 kap. 1 § den lagen eller bedriver verksamhet enligt 3 kap. 1 § andra stycket 2 eller 3 § den lagen, 6.verksamhet för utgivning av elektroniska pengar enligt lagen (2011:755) om elektroniska pengar, 7.fondverksamhet enligt lagen (2004:46) om värdepappersfonder, 8.verksamhet med att som betalningsinstitut tillhandahålla betaltjänster enligt lagen (2010:751) om betaltjänster, 9.verksamhet med att tillhandahålla betaltjänster enligt lagen om betaltjänster utan att vara betalningsinstitut, dock inte om verksamheten uteslutande avser kontoinformationstjänster, 10.verksamhet som förvaltare av alternativa investeringsfonder enligt lagen (2013:561) om förvaltare av alternativa investeringsfonder, 11.verksamhet med konsumentkrediter enligt lagen (2014:275) om viss verksamhet med konsumentkrediter, 1 Senaste lydelse 2019:774. 2019/20:148 12. verksamhet med bostadskrediter enligt lagen (2016:1024) om verksamhet med bostadskrediter, 13.verksamhet som fastighetsmäklare med fullständig registrering enligt fastighetsmäklarlagen (2011:666), 14.spelverksamhet som bedrivs med licens eller registrering enligt spellagen (2018:1138), 15.yrkesmässig handel med varor, om det kan antas att det i verksamheten eller i en del av verksamheten genomförs eller kommer att genomföras transaktioner, enstaka eller sådana som kan antas ha samband, som innebär att utbetalt eller mottaget belopp i kontanter uppgår till motsvarande eller mer, 16.verksamhet enligt pantbankslagen (1995:1000), 17.verksamhet som auktoriserad eller godkänd revisor eller registrerat revisionsbolag, 18.yrkesmässig verksamhet som avser bokföringstjänster eller revisionstjänster som inte omfattas av 17, 19.yrkesmässig rådgivning avseende skatter och avgifter (skatterådgiv- 20.verksamhet som advokat eller advokatbolag, till den del verksamheten avser tjänster som anges i 4 § första stycket, 21.yrkesmässig verksamhet som annan oberoende jurist än den som avses i 20, till den del verksamheten avser tjänster som anges i 4 § första stycket, 22.yrkesmässig verksamhet till den del verksamheten avser tjänster som anges i 4 § andra stycket och verksamhetsutövaren inte är en sådan person som avses i 17–21, eller 23.yrkesmässig verksamhet som avser förmedling, förvaring eller handel med konstverk, om det kan antas att det i verksamheten eller i en del av verksamheten genomförs eller kommer att genomföras transaktioner, enstaka eller sådana som kan antas ha samband, som innebär att ett utbetalt eller mottaget belopp uppgår till motsvarande eller mer. Vissa speltjänster får undantas från tillämpning av lagen eller bestämmelser i den enligt föreskrifter som meddelas med stöd av 8 kap. 1 § 1. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2018:1219) Prop. Härigenom föreskrivs att det i lagen (2018:1219) om försäkringsdistribution ska införas en ny paragraf, 1 kap. 6 a §, av följande lydelse. Lagen är inte tillämplig på försäkringsföreningar som har beviljats undantag enligt 1 kap. 19 d § försäkringsrörelselagen (2010:2043). Denna lag träder i kraft . 2019/20:148 3 Ärendet och dess beredning Lagen (1972:262) om understödsföreningar upphävdes genom lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043). Enligt den senare lagen får en understödsförening fortsätta att driva verksamheten till utgången av 2020 eller, om den driver verksamhet avseende tjänstepensionsförsäkring (tjänstepensionskassor), till utgången av . När det i det följande talas om understödsföreningar avses sådana understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor om inget annat anges. Om en understödsförening inte har gett in en ansökan om tillstånd att driva försäkringsrörelse enligt försäkringsrörelselagen (2010:2043) innan övergångsperioden har gått ut ska föreningen i likvidation. Den tid som understödsföreningar får fortsätta att driva verksamhet enligt den upphävda lagen har förlängts . Vid den andra förlängningen anförde regeringen att det kan finnas anledning att överväga en alternativ reglering för understödsföreningarna (prop. 2017/18:3 s. 11). ansåg att regeringen skyndsamt borde ta fram förslag till en sådan reglering anpassad till föreningarnas verksamhet, eftersom föreningarna annars riskerar att tvingas upphöra med sin verksamhet vid utgången av övergångsperioden. Utskottet anförde att det främst handlar om mindre understödsföreningar med gamla anor vars ekonomiska ersättningar har förlorat sin reella betydelse, men som ofta driver en betydelsefull verksamhet i ett socialt och historiskt hänseende (bet. 2017/18:FiU14). Vid den senaste förlängningen anförde regeringen att förlängningen skulle förhindra att understödsföreningarna, för att undvika att träda i likvidation, skulle vara tvungna att ansöka om att ombildas till försäkringsförening enligt försäkringsrörelselagen utan tillgång till en alternativ reglering, vilket skulle vara till nackdel för både understödsföreningarna och deras medlemmar (prop. 2018/19:67 s. 10). Tjänstepensionskassor får ansöka om tillstånd att driva tjänstepensionsverksamhet enligt lagen (2019:742) om tjänstepensionsföretag eller försäkringsverksamhet enligt försäkringsrörelselagen. Förutsättningarna för tjänstepensionskassornas verksamhet har behandlats i propositionen En ny reglering för tjänstepensionsföretag (prop. 2018/19:158). Mot denna bakgrund har promemorian Anpassade regler för understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor tagits fram inom . En sammanfattning av promemorian och promemorians lagförslag finns i bilagorna 1 och 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga på regeringens webbplats () och i (Fi2019/03538/FPM). I denna proposition behandlas promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen görs vissa språkliga och redaktionella ändringar. ändring av rättelsekaraktär på så vis att förslaget till ändring i 18 kap. 13 § Prop. 2019/20:148 försäkringsrörelselagen utgår. 4.1Understödsföreningar och deras verksamhet En understödsförening är en föreningsform som har reglerats i särskild lag. Den äldsta föreningen bildades och föreningar har fortsatt att bildas till och med 1900-talet. En understödsförening kan sammanfattningsvis beskrivas som en förening som har till ändamål att meddela stöd i form av vissa personförsäkringar till en i regel sluten krets av medlemmar, dock utan att vara en affärsmässig försäkringsrörelse (se närmare i avsnitt 4.2). Det stöd som ges är t.ex. sjukpenning, olika former av pension och begravningshjälp. Föreningarna delas utifrån sin verksamhet in i pensionskassor, begravningskassor, sjukkassor och sjuk- och begravningskassor. Pensionskassor delas i sin tur in i tjänstepensionskassor respektive andra pensionskassor. Tjänstepensionskassorna behandlas inte i denna proposition, och med understödsföreningar avses här således övriga former av föreningar. Det finns 27 aktiva föreningar registrerade i Finansinspektionens understödsföreningsregister, fördelade relativt jämnt mellan begravningskassor, sjuk- och begravningskassor och pensionskassor. Majoriteten av föreningarna har mellan 100 och 1 000 medlemmar, men några har färre än 100 medlemmar. Vissa har försäkringsförmåner som uppgår till högst och relativt begränsad balansomslutning (i samlade tillgångar). Några föreningar är dock betydligt större med ca 25 000 medlemmar, och i den största föreningen uppgår de samlade tillgångarna till . Understödsföreningarna står under tillsyn, men tretton föreningar har av inspektionen medgetts vissa undantag och begränsad tillsyn. 4.2Försäkringsrörelselagen gäller för försäkringsföreningar Försäkringsrörelselagen (2010:2043), förkortad FRL, innehåller bestämmelser om försäkringsrörelse som drivs av olika former av försäkringsföretag, bl.a. försäkringsföreningar (1 kap. 1 och 3 §§). En försäkringsförening är en särskild associationsrättslig organisationsform som definieras som en förening som har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att driva försäkringsrörelse i vilken medlemmarna deltar genom att använda föreningens tjänster som försäkringstagare eller som försäkrad (13 kap. 1 § FRL). Försäkringsrörelse får bara drivas med tillstånd, och tillstånd får ges bl.a. till en försäkringsförening (2 kap. 1 § FRL). En förening ska sammanfattningsvis beviljas tillstånd 2019/20:148 om dess stadgar och verksamhetsplan bedöms uppfylla kraven i försäkringsrörelselagen och andra författningar och de som avses ingå i ledningen för föreningen bedöms vara lämpliga att delta i styrningen av ett försäkringsföretag (2 kap. 4 § FRL). Försäkringsrörelselagen innehåller krav inom ett antal områden som måste uppfyllas av försäkringsföreningar och andra företag som har beviljats tillstånd att driva försäkringsrörelse. Det handlar exempelvis om allmänna krav på stabilitet, god försäkringsstandard och information (4 kap. 1–3 §§), krav i fråga om företagets tillgångar, skulder och försäkringstekniska avsättningar (5 och 6 kap.), kapitalbas, solvenskapitalkrav och beräkningar av det (7–9 kap.) och krav när det gäller företagets ledning och styrning (10 kap.). I 11–13 kap. FRL finns särskilda associationsrättsliga bestämmelser för de olika försäkringsföretagsformerna med tillägg och avvikelser i förhållande till aktiebolagslagen (2005:551) och lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar. Försäkringsföreningar och andra försäkringsföretag får under vissa förutsättningar beviljas undantag från kraven på tillgångar, skulder och försäkringstekniska avsättningar, kapitalbas och solvenskapitalkrav och vissa andra krav i försäkringsrörelselagen. För undantag krävs bl.a. att företagets årliga tecknade bruttopremieinkomster inte överstiger ett belopp som motsvarar . Undantag från hela eller delar av försäkringsrörelselagen får också i enskilda fall beviljas försäkringsföretag som bara tillhandahåller försäkringsförmåner vid dödsfall och företag med viss annan begränsad verksamhet (1 kap. 19 och 20 §§ FRL). Om ett företags försäkringsrörelse drivs enligt annan författning gäller dock inte försäkringsrörelselagen för verksamheten (1 kap. 1 § andra stycket FRL). Den äldre försäkringsrörelselagstiftningen innehöll enbart bestämmelser om försäkringsrörelse i bolagsform, medan försäkringsrörelse i föreningsform reglerades i lagen om understödsföreningar. trädde nuvarande försäkringsrörelselag i kraft, och den innehåller bestämmelser för alla organisationsformer, dvs. försäkringsaktiebolag, ömsesidiga försäkringsbolag och försäkringsföreningar. upphävdes lagen om understödsföreningar och försäkringsrörelselagen (1982:713), och avsikten var att den nya lagen skulle gälla för samtliga försäkringsföretag med likartade krav och förutsättningar för de olika företagsformerna (se propositionen En ny försäkringsrörelselag [prop. 2009/10:246]). Det förutsågs dock att många av de mindre understödsföreningarna kunde få svårt att uppfylla kraven i den nya försäkringsrörelselagen som hade skärpts i förhållande till den upphävda lagen om understödsföreningar. Det infördes därför en möjlighet för att för mindre understödsföreningar och under vissa förutsättningar medge undantag från hela eller delar av försäkringsrörelselagen i enskilda fall (samma prop. s. 411 och 425). Det meddelades inte några sådana dispenser, och bestämmelserna ändrades delvis 2015, då de nuvarande bestämmelserna om undantag fick sin huvudsakliga utformning (se ovan angående 1 kap. 19–20 §§ FRL). ändrades försäkringsrörelselagen i stora delar, framför allt för att i svensk rätt genomföra och rådets direktiv /138/EG av om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II), Solvens II-direk- tivet (se prop. 2015/16:9 och SFS 2015:700). Lagen om understödsföreningar har upphävts men får fortfarande tillämpas Lagen om understödsföreningar upphävdes genom lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043), nedan kallad införandelagen. Enligt införandelagen får en understödsförening som före är registrerad enligt lagen om understödsföreningar fortsätta att driva verksamheten och ska då omfattas av bestämmelserna i lagen om understödsföreningar till utgången av 2020. Understödsföreningarna får ansöka om och ges tillstånd att som försäkringsförening driva försäkringsrörelse enligt försäkringsrörelselagen. Tillstånd får dock bara ges om föreningen uppfyller kraven i försäkringsrörelselagen. I annat fall ska understödsföreningarna gå i likvidation efter utgången av 2020. Enligt den upphävda lagen, som alltså fortfarande tillämpas, får en understödsförening i sin egenskap av försäkringsgivare meddela olika former av personförsäkringar, dvs. pensionsförsäkring, kapitalförsäkring eller sjukförsäkring. Understödsföreningar är enligt huvudregeln slutna föreningar i den meningen att de huvudsakligen är avsedda för anställda i visst eller vissa företag, personer som tillhör viss yrkesgrupp eller medlemmar i sammanslutning med sådan intressegemenskap att en samverkan även för personförsäkring är naturlig. En understödsförening betecknas som öppen när vem som helst inom föreningens verksamhetsområde kan ansluta sig till föreningen (prop. 1972:69 s. 25). En understödsförening får enligt den upphävda lagen inte driva affärsmässig försäkringsrörelse. Förbudet mot affärsmässig försäkringsrörelse innebär bl.a. begränsningar när det gäller vilka försäkringar som kan meddelas och förbud mot vissa former av s.k. anskaffningsverksamhet. 5En anpassad reglering för understödsföreningar 5.1Understödsföreningar ska få beviljas undantag från krav i försäkringsrörelselagen Regeringens förslag: Understödsföreningar som inte är tjänstepensionskassor ska i samband med att de ges tillstånd att driva försäkringsrörelse få undantas från vissa bestämmelser i försäkringsrörelselagen. Undantag ska få beviljas föreningar som uppfyller de befintliga villkoren i den lagen för att undantas beroende på storlek, och som 1.vid tidpunkten för ansökan är registrerade enligt lagen om understödsföreningar, 2.inte meddelar tjänstepensionsförsäkring, och 3.inte väsentligen ändrat inriktningen eller utökat omfattningen av sin verksamhet i förhållande till den verksamhet som drevs enligt lagen om understödsföreningar. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. efterfrågar ett förtydligande i fråga om vilka bestämmelser om tillstånd att driva försäkringsrörelse som ska tillämpas. anser att det bör klargöras vad en omvandling till försäkringsförening innebär associationsrättsligt för en understödsförening, dvs. om det föreligger subjektidentitet före och efter omvandlingen. Frågan har betydelse bl.a. för om skattekonsekvenser kan uppkomma till följd av omvandlingen. Flera understödsföreningar anser att föreningar även bör få beviljas undantag från kraven på verksamhetsplan och ledningsprövning i samband med ansökan om tillstånd att driva försäkringsrörelse. anser att det i stället för komplicerad lagreglering av undantag bör införas individuellt anpassade dispenser som beslutas av . Skälen för regeringens förslag Undantag från vissa krav bör införas för understödsföreningar I lagen om understödsföreningar, som upphävdes 2011 men fortfarande tillämpas (se avsnitt 4.3), finns bestämmelser som är särskilt anpassade för understödsföreningar, både sådana som meddelar tjänstepensionsförsäkring (tjänstepensionskassor) och andra understödsföreningar. Genom införandet av lagen (2019:742) om tjänstepensionsföretag infördes en möjlighet för tjänstepensionskassorna att söka tillstånd enligt den lagen och det avgjordes vilka förutsättningar som ska gälla för tjänstepensionskassorna när de inte längre får tillämpa den upphävda lagen. I den delen gjorde regeringen vissa överväganden i fråga om den verksamheten i propositionen En ny reglering för tjänstepensionsföretag (prop. 2018/19:158 s. 191 och 662 f.). I det följande avses övriga understödsföreningar, dvs. sådana som inte är tjänstepensionskassor, om inte annat anges. Understödsföreningarna driver ett slags försäkringsrörelse. Utgångspunkten bör därför vara att föreningarna ska tillämpa samma associations- och näringsrättsliga reglering som andra svenska försäkringsgivare. Det kan konstateras att understödsföreningar är en kategori av försäkringsgivare som på flera sätt skiljer sig från andra försäkringsgivare. Framför allt är deras verksamhet av begränsad omfattning, och den får inte drivas affärsmässigt. Huvudsakligen rör det sig också om slutna föreningar (se avsnitten 4.1 och 4.3). Försäkringsrörelselagen är i huvudsak anpassad för försäkringsgivare med en betydligt mer omfattande verksamhet, och den är därmed inte i alla delar en lämplig reglering för understödsföreningarna. När lagen om understödsföreningar upphävdes anfördes att små försäkringsföretag, däribland understödsföreningar, borde särbehandlas (prop. 2009/10:246 s. 408 f.). Den särreglering för mindre företag som infördes i försäkringsrörelselagen har dock kommit att ändras. har anfört att det behövs en anpassad reglering för att understödsföreningarna ska kunna fortsätta sin verksamhet (se bet. 2017/18:FiU14 s. 6 f.). Utgångspunkten är alltså att det bör införas en reglering som är anpassad för dessa föreningar så att de kan fortsätta sin verksamhet även när de inte längre får tillämpa den upphävda lagen. Den särskilda regleringen av försäkringsföretag syftar ytterst till att skydda försäkringstagares och andra ersättningsberättigades rätt till försäkringsersättning (se bl.a. samma prop. s. 408). De krav som ställs på en verksamhet bör dock stå i rimlig proportion till riskerna. Genom särskilt anpassade regler på vissa områden kan man undvika att understödsföreningarna tvingas göra kostsamma anpassningar för att uppfylla krav som är avsedda för en helt annan typ av försäkringsverksamhet. Föreningarna skulle ges bättre möjligheter att fortsätta med en välskött verksamhet. Eftersom de flesta är slutna föreningar och den verksamhet som bedrivs av större delen av dem är av mycket begränsad omfattning är risken liten för att en särreglering med lägre krav skulle leda till snedvridningar av konkurrensförhållandena på försäkringsmarknaden. Understödsföreningarna bör därför ha möjlighet att tillämpa särskilt anpassade krav. I försäkringsrörelselagen finns redan bestämmelser om undantag och särskilt anpassade krav för beloppsmässigt små försäkringsföretag (1 kap. 19–19 c §§).