prop · H80320 · 2020-10-13 00:00:00 — Den nya formen av mervärdesskattebedrägerier sker på sådant sätt att det enligt regeringens bedömning inte finns några alternativa lösningar som är verkningsfulla mot den aktuella typen av bedrägerier. Ändringen görs med stöd av mervärdesskattedirektivet som ger en möjlighet att använda omvänd skattskyldighet. Förslaget är därför förenligt med . Förslaget bedöms ge upphov till en positiv offentligfinansiell effekt genom minskade mervärdesskattebedrägerier. Att kvantitativt bedöma storleken på denna effekt är dock mycket svårt. I den remitterade promemorian gjordes en sammantagen men försiktig bedömning att statens skatteintäkter skulle öka med i storleksordningen 2021 om omvänd skattskyldighet införs. uppskattning gjordes utifrån information från om att skatteförlusterna till följd av den nya formen av mervärdesskatte- av 20 månader (– ), beräknats uppgå till åtminstone samt att en del av mervärdesskattebedrägerierna kommer fortgå eller flytta till andra varor och tjänster. Flera remissinstanser, bl.a. FAR, Näringslivets Skattedelegation, med instämmande av Elektronikbranschen, , Företagarna, , , advokatsamfund har synpunkter på att det inte finns någon redogörelse för hur de uppskattade skatteförlusterna har beräknats. beräkning har gjorts utifrån pågående utredningar. Mervärdesskattebedrägerierna utgörs av ett avancerat upplägg med konstruerade transaktioner för att få pengar utbetalda av staten. i sakens natur att det inte är lämpligt att i detalj redogöra för hur den nya formen av bedrägerier går till. Efter remitteringen av promemorian har kommit in med nya uppdaterade beräkningar som visar att skatteförlusterna till följd av den nya formen av mervärdesskattebedrägerier uppgår till åtminstone för en period om totalt 23 månader (– Det finns ingen sammanställd information av de totala skatteförlusterna som uppstår till följd av mervärdesskattebedrägerier som består i att säljaren underlåter att betala in mervärdesskatten till staten. Efter remitteringen har förslaget justerats i vissa avseenden. justeringar kan komma att påverka den offentligfinansiella effekten. Telekommunikationstjänster tas bort från tillämpningsområdet, dvs. omsättning av dessa tjänster omfattas inte av omvänd skattskyldighet. Beskattningsbara personer som inte är registrerade till mervärdesskatt ska inte heller omfattas av omvänd skattskyldighet om registrerings- skyldigheten för den som förvärvar varan endast är en konsekvens av omsättningen av mobiltelefoner eller andra varor som omvänd skattskyldighet ska tillämpas på. Det medför att färre beskattningsbara personer omfattas av förslaget. Vidare har fakturatröskeln höjts från till för att minska antalet transaktioner som En högre fakturatröskel innebär att möjligheten till mervärdes- skattebedrägerier blir något större än vid det remitterade förslaget. En sammantagen bedömning, utifrån de nya uppdaterade beräkningarna från , med hänsyn taget till de justeringar av förslaget som gjorts och mot bakgrund av att en viss mängd av mervärdesskatte- bedrägerierna bedöms fortgå eller flytta till andra varor och tjänster, är att förslaget medför en positiv offentligfinansiell effekt på i storleksordningen lagändringarna träder i kraft den uppgår den offentligfinansiella effekten 2021 till i storleks- ordningen och därefter till . Näringslivets Skattedelegation m.fl. påpekar att det inte framgår hur regeringen har beräknat den sammantagna offentligfinansiella effekten. Vidare anför de att anledningen till att den offentligfinansiella effekten inte bedöms öka i motsvarande mån som de nu aktuella bedrägerierna bedöms Prop. 2020/21:20 minska är att regeringen räknar med att bedrägerierna flyttar och fortsätter ske med andra varor och tjänster. De menar därigenom att omvänd beskattning inte är träffsäkert, utan drabbar miljontals beskattningsbara personer som problemet kvarstår. Beräkningen av de ökade skatteintäkterna i storleksordningen har gjorts på motsvarande sätt som beräkningen i den remitterade promemorian av de ökade skatteintäkterna på . Dels antas att skatteförlusterna på sker jämt fördelat och dels antas att en tredjedel av mervärdesskattebedrägerierna kommer fortsätta uppstå på annat håll trots att den omvända skattskyldigheten införs. Det innebär ökade skatteintäkter till staten med . Det saknas utvärderingar från andra EU-länder som visar hur mycket mervärdesskattebedrägerierna har minskat till följd av den omvända skattskyldigheten. Det saknas också andra uppgifter som kan ge vägledning kring hur mycket av mervärdesskattebedrägerierna som flyttar till andra varor och tjänster. Regeringens bedömning är dock att när det blir färre varor som har de egenskaper som är fördelaktiga för att genomföra dessa mervärdesskattebedrägerier minskar också möjligheten att genomföra bedrägerierna. Finns det färre varor att genomföra dessa mervärdesskattebedrägerier med blir det också lättare för att kontrollera och motverka denna typ av mervärdesskattebedrägerier. Vid beräkningen av de ökade skatteintäkterna till staten tas slutligen hänsyn till hur de justeringar som skett av förslaget efter remittering kan komma att påverka storleken på mervärdesskattebedrägerierna. Den sammantagna bedömningen blir därmed att skatteintäkterna ökar med i storleksordningen . I den mån företagens vinster minskar till följd av ökade administrativa kostnader (se vidare nedan), kan även vissa indirekta effekter uppstå i form av lägre bolagsskatteintäkter. Som nämnts ovan innebär vidare omvänd skattskyldighet att skatteinbetalningen till staten sker först när varan säljs till någon som inte har avdragsrätt för ingående skatt, såsom privatpersoner, företag som bedriver mervärdesskattefri verksamhet eller vid omsättningar som understiger . Det innebär att skatteinbetalningen till staten senareläggs. Denna senareläggning ger upphov till ett upplåningsbehov och därmed en räntekostnad för staten. Denna negativa offentligfinansiella effekt bedöms dock vara försumbar i förhållande till de positiva offentligfinansiella effekter som uppstår genom de minskade mervärdesskattebedrägerier som förslaget bedöms medföra. Omvänd skattskyldighet medför en ökad administrativ börda för berörda företag. Företagen måste anpassa sig till och följa de nya reglerna, som avviker från mervärdesskattesystemets normala struktur. Det är svårt att med säkerhet beräkna storleken av de administrativa kostnaderna men eftersom alla företag som är registrerade till mervärdesskatt kan påverkas av förslaget innebär det sammantaget höga administrativa kostnader. remitterade promemorian kvantifierades inte de ökade administrativa kostnaderna, då underlag för att göra en tillförlitlig sådan beräkning inte Flera remissinstanser efterfrågar dock en utförligare redogörelse och en kvantifiering av de ökade administrativa kostnaderna. efterfrågar storleken på tidsåtgången för att implementera det nya regelverket i företagens rutiner och system samt hur det tar för företagen att rätta fel som uppstår kopplat till det nya regelverket. , , , Hi3G Access IT & Telekomföretagen, ser betydande brister i konsekvensanalysen och menar att de administrativa kostnaderna kommer att bli betydande för det fall omvänd beskattning införs i enlighet med promemorian. även att det är svårt att sätta en exakt siffra på vad det skulle kosta att implementera ett systembaserat stöd för omvänd skattskyldighet eftersom det finns en hel del frågetecken som promemorian inte besvarar. IT & Telekomföretagen, och , påpekar också att den administrativa kostnaden varken kvantifieras eller problematiseras i påpekar att olika typer av kostnader som kan uppstå inte redovisas i promemorian. Vidare anförs att omvänd skatt- skyldighet är ett nytt fenomen för många företag. Remissinstanserna har även pekat på svårigheterna med att implementera reglerna i it- och affärsredovisningssystemen. FAR framför att det sammantaget finns mycket som talar för att företagens kostnader för att efterleva det nya regelverket inte kommer vara effektivt eller stå i proportion till de ökade skatteintäkterna. räkneexempel där de antar att om den administrativa bördan ökar med per företag, totalt berörs 1,5 miljoner företag, ger det en ökad administrativ börda på vilket överskrider den offentligfinansiella effekten på . påpekar att det föreslagna alternativet för att beivra aktuell brottslighet får anses vara ett mycket samhällsekonomiskt kostsamt sätt att stävja aktuell form av brottslighet. i relation till skatteintäkter som skulle kunna genereras. att regeringen måste förhålla sig till proportionalitetsprincipen. Näringslivets Skattedelegation m.fl. menar att det inte är visat att nyttan av förändringarna som föreslås uppväger kostnaderna och övriga effekter ifrågasätter också förslagets proportionalitet. Även avstyrker förslaget och framför att promemorian inte på ett övertygande sätt visar att de uppenbara nackdelarna överväger de påstådda fördelarna. , , , Hi3G Access IT & Telekomföretagen) undrar om åtgärderna är rimliga och kommer ge en tillräckligt gynnsam effekt. Nedan utvecklas resonemanget om företagens administrativa kostnader. mycket svårt att på tillförlitligt sätt beräkna företagens administrativa kostnader till följd av Prop. 2020/21:20 förslaget. En tidigare studie har visat att fullgörandekostnaderna för hantering av mervärdesskatt i genomsnitt var för företag med mindre än 500 anställda . För stora företag med minst 500 anställda var fullgörandekostnaderna per företag och år (se 2006:3: Krånglig moms – en företagsbroms?). De administrativa kostnaderna för den omvända skattskyldigheten i byggsektorn har beräknats till eller i genomsnitt per företag och år (siffror från Malindatabasen och 2012:6: Regelförenkling för företag – regeringen är fortfarande långt från målet). Näringslivets Skattedelegation m.fl. beräknar i sitt remissvar kostnaderna för näringslivet till (i ökad administrativ kostnad*1,45 miljoner företag= ) och ställer denna i relation till den offentligfinansiella effekten på . Beloppet , som alltså utgår från de administrativa kostnaderna för omvänd skattskyldighet i byggbranschen applicerat på i princip samtliga företag, bedöms dock vara alltför högt. Dels eftersom avsevärt färre företag än 1,45 miljoner bedöms beröras av förslaget, dels eftersom den administrativa bördan för det typiska företaget som berörs bedöms vara lägre än per företag och år. För vissa företag, i synnerhet de som säljer de berörda produkterna, kan kostnaden visserligen vara högre än så. För de allra flesta företag, i synnerhet de som köper in de berörda produkterna, bedöms dock den administrativa kostnaden vara betydligt lägre än . För att få en uppfattning om hur omfattande den föreslagna regeländringen är efterfrågar hur många omsättningar som omfattas av den omvända skattskyldigheten. Regeringen instämmer i att sådant underlag hade varit önskvärt för att närmare kvantifiera företagens administrativa börda. Sådant underlag finns dock inte att tillgå. Vidare saknas fullständiga underlag vad gäller antalet företag som berörs av förslaget och storleken på den administrativa kostnaden för olika typer av företag. som omsätter de berörda varorna och företag som köper in varorna till sin verksamhet berörs av förslaget. Det innebär i praktiken att majoriteten av alla företag i skulle kunna beröras mer eller mindre av förslaget. Störst ökad administrativ kostnad bedöms företag som säljer de berörda varorna och befinner sig i den berörda branschen få. Företag som enbart köper in de berörda varorna bedöms få en mindre ökning av sina administrativa kostnader. Nedan utvecklas resonemangen om företagens administrativa kostnader för dels säljande företag, dels köpande företag. Trots bristande underlag och stor osäkerhet görs även försök till kvantifieringar av antalet företag som berörs och den ökade administrativa bördan. De företag som befinner sig i den berörda branschen och säljer de aktuella varorna behöver veta om köparen är en beskattningsbar person som är eller ska vara registrerad till mervärdesskatt. Säljaren behöver också veta om varan som säljs omfattas av omvänd skattskyldighet. dragningsproblem uppstå, vilka kan antas minska om företaget vanligtvis omsätter liknande varor. Den administrativa kostnaden för dessa företag kan framför allt antas öka vid införandet av de nya reglerna då de behöver ställa om sina redovisningsrutiner. statistikdatabas över företag uppdelade på olika verksamhetsområden (SNI-koder) bedöms att omkring 7 000 företag bedriver sådan verksamhet där de omsätter de berörda varorna. Av dessa 7 000 företag är det omkring 2 000 företag som befinner sig i detaljistledet och bedriver butikshandel. Detaljisterna behöver vid varje försäljning ta reda på om köparen är en privatperson, och ta ut mervärdesskatt, eller om köparen är en beskattningsbar person som är eller ska vara registrerad till mervärdesskatt, och inte ta ut mervärdesskatt. på per faktura bedöms underlätta för dessa företag då de upp till detta fakturabelopp inte behöver ta reda på kundens status utan kan ta ut mervärdesskatt på försäljningen efterfrågar storleken på de företag som behöver hantera den föreslagna regeländringen i sin verksamhet . Av de 7 000 företagen i tele- och kommunikationsbranschen visar uppgifter från avseende att var mikroföretag (med 0–9 anställda), var småföretag (10–49 medelstora företag (50–199 anställda) och var stora företag (200 och uppåt anställda). med totalen av företag i där är mikroföretag, är småföretag och resten medelstora och stora företag. saknar en beskrivning av om särskilda hänsyn har kunnat tas till små företag i den direkt berörda branschen data- och tele- Den föreslagna fakturatröskeln som efter remissinstansernas synpunkter har dubblerats från till innebär att omvänd skattskyldighet kommer behöva tillämpas på färre fakturor. även ändrats så att omvänd skattskyldighet inte ska tillämpas på tele- Det underlättar för samtliga berörda företag, men kan vara särskilt betydelsefullt för många mindre företag. efterfrågar en utförligare beskrivning av möjligt krångel kopplat till det nya regelverket som kan påverka företagen i deras finner vidare att beskrivningen av andra kostnader och om företagen behöver vidta förändringar i sin verksamhet är framför att komplexiteten som tillkommer med förslaget sannolikt kräver betydande inköp av extern Regeringen instämmer i att förslaget innebär ökade administrativa kostnader för företagen, i synnerhet de företag som säljer de berörda Företagen kommer påverkas olika beroende på hur de hanterar sin bokföring och fakturering. Mikroföretag och småföretag saknar ofta egna affärssystem för att hantera bokföring och fakturering. stället ofta in hjälp med bokföring. Således har de inga egna större redovisningssystem eller affärssystem som behöver uppdateras vid ett införande av den omvända skattskyldigheten, men kan däremot möta ökade priser för dessa typer av tjänster. Vid fakturering kan de också behöva hantera den omvända skattskyldigheten manuellt. har ofta egna affärssystem som behöver uppdateras vid ett införande av en omvänd skattskyldighet. Således möter de högre administrativa kostnader vid införandet av den omvända skattskyldigheten. När sedan en stor del av administrationen har automatiserats bör omställningskostnaderna sjunka. Utifrån uppgifter från rör det sig om omkring 300 företag som utgör de allra största inom branschen och som bör möta större ökade administrativa kostnader vid införandet. Utifrån remissynpunkterna framgår det dock att en viss hantering sannolikt även kommer krävas löpande då den förslagna omvända skattskyldigheten troligtvis inte kommer vara möjlig att fullt ut automatisera i affärssystemen. Regeringen kan konstatera att både småföretag och större företag hanterar omvänd skattskyldighet vid exempelvis inköp från andra EU-länder och vid den omvända skattskyldigheten för byggtjänster. De hanterar även specialregler i form av försäljning av varor och tjänster med olika skattesatser. har även flera andra EU-länder infört omvänd skattskyldighet på berörda varor i kombination med någon form av beloppströskel. efter införandet av den omvända skattskyldigheten för byggtjänster utvärderade tidsåtgången för företag i byggbranschen som framför allt säljer och hanterar den omvända skattskyldigheten för byggtjänster. Utvärderingen visar att ett av de allra största bolagen med fler än 50 anställda ägnade för att hantera den omvända skattskyldigheten, de mellanstora företagen med 10– 49 anställda ägnade och företagen med 0–9 anställda ägnade . Att tiden uppgår till så mycket som för det största företaget förklarar med att de framför allt har många nya kunder de måste bedöma status på. Det bör även noteras att uppskattningen bygger på endast en observation. Den närmaste uppskattningen över tidsåtgången för att hantera den omvända skattskyldigheten för mobiltelefoner etc. är den som finns över tidsåtgången att hantera den omvända skattskyldigheten för byggtjänster. Det nu aktuella förslaget skiljer sig dock från den omvända skattskyldigheten inom byggbranschen, framför allt genom att det omfattar fler och mindre transaktioner samt genom fakturatröskeln. Det bör innebära en något större ökad administrativ kostnad för företagen i den berörda branschen. Fakturatröskeln bedöms dock underlätta i så måtto att den tar bort en stor mängd mindre försäljningar från den omvända skattskyldigheten. Den absoluta majoriteten av företagen i den berörda branschen är mikroföretag och därmed bör den genomsnittliga tidsåtgången framför allt motsvara tidsåtgången för de minsta företagen. Vid ett antagande att samtliga företag i den berörda branschen i genomsnitt ägnar omkring åt att hantera den omvända skattskyldigheten för mervärdesskatt på berörda varor till en kostnad på uppgår den ökade administrativa kostnaden för dessa företag till i storleksordningen (2*12*500*7 000). I utvärdering av de ökade administrativa kostnaderna av införandet av omvänd skattskyldighet för byggtjänster uppmättes de 2020/21:20 administrativa kostnaderna för införandeåret till ungefär dubbelt så höga som året därefter. Enligt beror införandeårets stora kostnad främst på bedömningar av förvärvarens status som framför allt aktualiseras när nya kunder ska granskas. En annan tidskrävande uppgift, enligt , var att avgöra om en tjänst var en byggtjänst eller inte. Vid ett antagande att den föreslagna omvända skattskyldigheten innebär samma problematik införandeåret för berörda säljande företag är en rimlig uppskattning att de administrativa kostnaderna ökar vid införandeåret med omkring det dubbla, dvs. De företag som köper in de berörda varorna till sin egen verksamhet får ökade administrativa kostnader då de behöver ta ställning till huruvida omvänd skattskyldighet ska tillämpas på deras inköp. Vid inköp av en vara som omvänd skattskyldighet tillämpas på ska det framgå av fakturan att omvänd skattskyldighet tillämpas. Den ökade administrativa bördan mildras även av att beskattningsunderlaget framgår i fakturan och vid en omsättning som understiger fakturatrösken ska omvänd skattskyldighet inte tillämpas. Den totala populationen av företag uppgick till 1,45 miljoner, enligt beräkningskonventioner 2020. Efter remittering har förslaget justerats på så sätt att företag som bedriver mervärdesskattefri verksamhet, och därför inte är registrerade till mervärdesskatt, inte ska omfattas endast som en konsekvens av ett förvärv av t.ex. mobiltelefoner till den egna verksamheten. Hos var omkring 1,1 miljoner företag registrerade till mervärdesskatt . Det totala antalet företag som påverkas av förslaget är således 1,1 miljoner företag, vilket är utgångspunkten för beräkning av den ökade administrativa bördan nedan. efterfrågar en utförligare beskrivning av hur konkurrensförhållanden kan påverkas för företag av exempelvis olika storlek eller förutsättningar att följa det nya regelverket. Den föreslagna fakturatröskeln bedöms medföra att den övervägande delen av de köpande företagen troligtvis inte kommer att göra några inköp som omfattas av omvänd skattskyldighet. En fakturatröskel på innebär att det går att köpa omkring 8 mobiltelefoner eller 20 surfplattor innan det blir aktuellt att tillämpa omvänd skattskyldighet på köpet. Det innebär att de allra minsta företagen med 0 anställda, s.k. enskilda näringsidkare, som utgör av alla företag, troligtvis inte kommer genomföra några köp som överstiger fakturatröskeln. De påverkas därmed inte nämnvärt av förslaget. En viss del av de resterande mikroföretagen med 1–9 anställda, som utgör av alla företag (omkring 280 000 företag), kan också förväntas genomföra köp som inte överstiger fakturatröskeln. Det saknas information kring tidsåtgången för de köpande företagen att hantera den omvända skattskyldigheten för berörda varor. Vid ett antagande att tre fjärdedelar av mikroföretagen genomför ungefär ett inköp med omvänd skattskyldighet och att det tar att administrera den omvända skattskyldigheten till en kostnad på uppgår den ökade administrativa kostnaden för dessa företag . 2020/21:20 till . Vidare finns det omkring 35 000 småföretag med 10–50 anställda. Vid ett antagande att dessa i genomsnitt genomför två inköp av de berörda varorna som överstiger fakturatröskeln och att tidsåtgången uppgår till per inköp till en kostnad på uppgår den ökade administrativa kostnaden för dessa företag till . Slutligen finns det omkring 6 000 företag med över 50 anställda. Dessa företag kan oftare förväntas köpa de berörda varorna till ett pris som överstiger fakturatröskeln. Vid ett antagande att de i genomsnitt gör omkring nio inköp av de berörda varorna och att det tar att administrera varje inköp till en kostnad på så uppgår den ökade administrativa bördan för dessa företag till omkring . Utifrån dessa uppskattningar påverkas omkring 300 000 företag som köper in de berörda varorna till sin verksamhet av förslaget och deras sammantagna administrativa kostnad bedöms till . Initialt kan kostnaderna vara högre än så även för de köpande företagen. Utifrån utvärdering av de ökade administrativa kostnaderna för säljande företag av införandet av omvänd skattskyldighet för byggtjänster, som nämns under avsnitt 7.3.1, uppmättes de administrativa kostnaderna för införandeåret till ungefär dubbelt så höga som året därefter. Ett rimligt antagande kan vara att mikroföretag och småföretag som sällan köper in mobiltelefoner etc. bör möta ungefär samma administrativa börda vid varje inköp då de sker så sällan. De större företagen som köper in de berörda varorna mer ofta kan däremot antas möta högre administrativa kostnader införandeåret då de behöver avgöra vilka varor den omvända skattskyldigheten ska tillämpas på. Vid ett antagande att den omvända skattskyldigheten för berörda varor innebär samma problematik införandeåret för de större köpande företagen som den omvända skattskyldigheten innebar för säljande företag av byggtjänster innebär det att den administrativa bördan införandeåret ökar med det dubbla för företag med mer än 50 anställda, dvs. med i stället för knappt 30. Initialt kan således de administrativa kostnaderna för köpande företag antas öka med (110+35+50). Mervärdesskattesystemet medför vissa likviditetseffekter för företagen. Vid omvänd skattskyldighet uppstår positiva likviditetseffekter för köparna, eftersom dessa slipper att betala ett skattebelopp till säljaren och sedan vänta på att avdragsrätt inträder. För vissa säljare blir likviditetseffekten negativ, då de inte längre får tillgång till ett skattebelopp som dessa kan disponera innan utgående skatt ska betalas in till staten. Ett och samma företag kan uppträda både i rollen som köpare och säljare av de berörda varorna. Huruvida likviditetseffekterna totalt sett blir negativa eller positiva för det enskilda företaget beror på hur deras verksamhet ser ut. Ett företag som köper och säljer de berörda varorna