prop · H703117 · 2020-03-17 00:00:00 — Regeringens bedömning är därför, i likhet med bedömningen som görs i fråga om kreditinstitut, att intresset av att kunna utreda ärenden och kontrollera misstänkta felaktiga utbetalningar väger 2019/20:117 tyngre än det intrång i den enskildes personliga integritet som uppgiftslämnandet innebär. Regeringens bedömning: Uppgiftsskyldigheten är förenlig med EU:s dataskyddsförordning. Det behöver därför inte införas någon ytterligare lagreglering på personuppgiftsområdet. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Datainspektionen avstyrker förslaget om en utökad möjlighet för Arbetsförmedlingen att inhämta uppgifter och anser att det krävs en tydligare analys av de integritetsrisker som förslaget innebär. Övriga remissinstanser har antingen inga synpunkter på bedömningen eller har avstått från att yttra sig. Skälen för regeringens bedömning: Den föreslagna lagen kommer att medföra en ökad behandling av personuppgifter. Enligt artikel 6 i EU:s dataskyddsförordning måste varje behandling av personuppgifter vila på en rättslig grund. och försäkringsgivare behöver behandla personuppgifter för att kunna lämna uppgifter till Arbetsförmedlingen. Den rättsliga grunden för denna behandling av personuppgifter är fastställd i det nu aktuella lagförslaget genom att kreditinstitut och försäkringsgivare får en skyldighet att lämna in vissa uppgifter som även kommer att innehålla personuppgifter. Enligt artikel 6.3 andra stycket i EU:s dataskyddsförordning ska, i fråga om behandling enligt artikel 6.1 c, syftet med behandlingen av personuppgifterna fastställas i den rättsliga grunden. Det bör därför framgå av uppgiftsskyldigheten i vilket syfte personuppgifter får behandlas. Genom att den föreslagna lagtexten anger att uppgiftsskyldigheten endast avser uppgifter som behövs för att kontrollera ersättning som lämnas för den som har en anställning med ekonomiskt stöd som Arbetsförmedlingen har beslutat om får kravet på syfte anses tillgodosett. De personuppgifter som ska behandlas kommer inte att utgöra s.k. känsliga personuppgifter enligt artikel 9 i EU:s dataskyddsförordning. Även kommer att behandla personuppgifter när de uppgifter som efterfrågas inkommer till myndigheten. När det gäller den behandlingen finns förslag och överväganden i avsnitt 8.3. Datainspektionen anför att det krävs en tydligare analys av de integritetsrisker som förslaget kan innebära. Myndigheten anger att för att kunna bedöma om uppgiftsskyldigheterna är proportionerliga måste vikten av att målet med regleringen uppnås vägas mot det intrång som behandlingen av personuppgifter innebär. Vidare anförs att en analys av intrånget måste ske utifrån den enskilde registrerades perspektiv och hänsyn tas till samtliga risker som förslaget kan innebära för den enskilde. Regeringen anser att den ökade personuppgiftsbehandling som den föreslagna lagen innebär är nödvändig med hänsyn till behovet av att skydda välfärdssystemet mot missbruk och överutnyttjande. Det är angeläget för medborgarnas tilltro till välfärdssystemet att felaktiga utbetalningar förhindras och regeringen bedömer att allmänheten förväntar sig att myndigheter ska kontrollera att medel inte felaktigt betalas ut från Prop. 2019/20:117 välfärdssystemet. Därtill kan lagen motverka fusk och fel där pengar inte betalas ut till den individ som har rätt till dem eller att individen står utan det försäkringsskydd som arbetsgivaren har uppgett finns. Lagens syfte kan därmed även sägas vara att motverka att individen utnyttjas som medel för någon annans . Det är därför av stor vikt att myndigheter ges goda förutsättningar att undvika felaktiga utbetalningar och motverka bidragsbrott. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att intresset av att Arbetsförmedlingen ska kunna få bättre möjligheter att bekräfta eller motbevisa uppgifter om utbetalningar av lön väger tyngre än det intrång i den personliga integriteten som en skyldighet att lämna uppgifter innebär. Detsamma gäller intresset av att Arbetsförmedlingen ska kunna kontrollera om de försäkringar som påstås gälla fortfarande gäller. Mot denna bakgrund anser regeringen att den behandling av personuppgifter som den föreslagna lagen ger upphov till är förenlig med EU:s dataskyddsförordning. Det behöver därför inte införas någon ytterligare lagreglering på personuppgiftsområdet. 8.1.8Det behövs inga särskilda sanktioner Regeringens bedömning: Bestämmelserna om ingripanden i lagen om bank- och finansieringsrörelse, försäkringsrörelselagen och lagen om tjänstepensionsföretag kommer att vara tillämpliga om kreditinstitut eller försäkringsgivare inte fullgör sina uppgiftsskyldigheter. Det behövs därmed inga särskilda sanktioner för brott mot den föreslagna lagen. Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har haft synpunkter på bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: I 15 kap. lagen om bank- och finansieringsrörelse, 18 kap. försäkringsrörelselagen, 15 kap. lagen om tjänstepensionsföretag och 3 och 6 kap. lagen om utländska försäkringsgivares och tjänstepensionsinstituts verksamhet i finns bestämmelser om ingripanden. Om ett kreditinstitut eller en försäkringsgivare har åsidosatt sina skyldigheter enligt lagarna eller andra författningar som reglerar institutets eller företagets verksamhet ska ingripa. När det gäller kreditinstitut som hör hemma inom EES ska i stället underrätta den behöriga myndigheten i institutets hemland. Eftersom bestämmelserna om ingripanden gäller om kreditinstitut och försäkringsgivare åsidosätter sina skyldigheter även enligt andra författningar kommer de att gälla även om de inte fullgör de nu föreslagna uppgiftsskyldigheterna. Regeringens bedömning är därför att det inte behövs några särskilda sanktioner mot den som inte fullgör uppgiftsskyldigheten enligt den föreslagna lagen. 2019/20:117 8.2 Kreditering på skattekonto av ekonomiskt stöd Regeringens förslag: Alla ekonomiska stöd för anställning till en arbetsgivare som har beslutats av Arbetsförmedlingen ska få tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på ett sådant skattekonto som avses i skatteförfarandelagen. Lagen om kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för nystartsjobb ska upphävas. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har framfört synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag Den nuvarande regleringen av kreditering på skattekonto av stöd för anställning finns två lagar enligt vilka ekonomiskt stöd för anställning till en arbetsgivare får krediteras på en arbetsgivares skattekonto: lagen (1999:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av den offentliga arbetsförmedlingen och (nedan kallad lag om kreditering) och lagen (2006:1494) om kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för nystartsjobb (nedan kallad lag om kreditering). lag om kreditering angav när den infördes att anställningsstöd som har beslutats av en arbetsmarknadsmyndighet får tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på skattekonto. Vidare angavs att regeringen meddelar närmare föreskrifter om vilka stöd som ska krediteras skattekontot. När lag om kreditering infördes fanns allmänt och förstärkt anställningsstöd som reglerades i den nu upphävda förordningen (1997:1275) om anställningsstöd. Anställningsstödet var det enda generella stöd för anställning som fanns inom den statliga arbetsmarknadspolitiken. har det tillkommit ekonomiska stöd för anställning som regleras i andra förordningar. Dessa nya stöd har lagts till lag om kreditering när det har bedömts lämpligt med kreditering av stöden. När stödformen nystartsjobb tillkom 2006 antogs dessutom en egen lag för kreditering av det stödet. En lag för kreditering på arbetsgivarens skattekonto av stöd som lämnas till en arbetsgivare för anställning och som har beslutats av Arbetsförmedlingen De olika stöd som räknas upp i 1999 och lagar om kreditering skiljer sig sinsemellan åt i flera avseenden, t.ex. när det gäller kvalifikationsvillkor, stödtid och subventionsgrad. Vissa stöd lämnas efter att Arbetsförmedlingen har gjort en arbetsmarknadspolitisk bedömning, medan andra får lämnas utan en sådan bedömning. Gemensamt för de olika stöden är emellertid att de beslutas och betalas ut av Arbetsförmedlingen och att stöden ekonomiskt tillgodoförs arbetsgivare genom överföring till Det saknas starka skäl att ha en detaljerad reglering i två lagar om de Prop. 2019/20:117 stöd för anställning som får krediteras på arbetsgivares skattekonto. stöd som anges i lagarna har nämligen det gemensamt att de är statliga subventioner för anställning som beslutas av Arbetsförmedlingen och betalas ut av myndigheten till arbetsgivare. Att stöden sinsemellan skiljer sig åt när det t.ex. gäller kvalifikationsvillkor eller subventionsgrad har ingen egentlig betydelse för frågan om hur de bör tillgodoföras arbetsgivaren. Mot bakgrund av detta anser regeringen att lag om kreditering bör ändras så att den ger stöd för kreditering på arbetsgivarens skattekonto av alla ekonomiska stöd för anställning som beslutas av Arbetsförmedlingen. lag om kreditering bör upphävas. I lagen bör även benämningen den offentliga arbetsförmedlingen ändras till Arbetsförmedlingen. Även lagens rubrik bör ändras på detta sätt. Det bör vidare göras vissa ändringar av redaktionell karaktär. Även i fortsättningen bör det vara regeringen som i förordning anger vilka stöd som bör krediteras. 8.3Arbetsförmedlingen bör få ett uttryckligt stöd i lag för att behandla personuppgifter för kontrolländamål Regeringens förslag: Arbetsförmedlingen ska få behandla personuppgifter inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten om det är nödvändigt för kontroll av ekonomiskt stöd till arbetsgivare och enskilda som tar del av insatser inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag med undantag för en mindre språklig justering. Remissinstanserna: En övervägande majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inte någon invändning mot det. förmedlingen, som är positiv till förslaget, anger att myndigheten även har ett behov av ett utökat författningsstöd när det gäller vilka personuppgifter som myndigheten får hantera för sådana kontrolländamål som avses i den nu föreslagna bestämmelsen. Datainspektionen avstyrker förslaget och anser att det krävs en tydligare utredning och analys av de integritetsrisker som detta kan innebära. Skälen för regeringens förslag Dagens möjlighet att behandla personuppgifter för kontrolländamål Vid Arbetsförmedlingens behandling av personuppgifter tillämpas lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknads- Lagen kompletterar EU:s dataskyddsförordning och anger bl.a. de primära ändamål för vilka myndigheten får behandla Bland dessa ändamål finns handläggning av ärenden. finns också andra ändamål som planering, metodutveckling, tillsyn, uppföljning, resultatredovisning och utvärdering av verksamheten. uttalat stöd för att behandla personuppgifter för kontrolländamål finns 2019/20:117 Inom ramen för handläggning av ärenden om stöd till arbetsgivare och enskilda som tar del av insatser inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ger lagen emellertid ett utrymme för att behandla personuppgifter även för kontrolländamål. För sådan behandling krävs dock att kontrollen ingår som ett moment i handläggningen av stödärenden. En möjlighet att behandla personuppgifter för kontrolländamål får även anses finnas inom ändamålet tillsyn. Detta utrymme måste emellertid anses begränsat eftersom tillsynsverksamhet i allmänhet får anses vara mer inriktad på granskning av om en verksamhet bedrivs enligt lag eller förordning än på granskning för att upptäcka bidragsbrott och andra former av felaktigheter i enskilda ärenden. Även för ändamålet uppföljning av verksamheten kan det finnas ett utrymme för behandling av personuppgifter i kontrollsyfte. Det behöver förtydligas när personuppgifter får behandlas för kontrolländamål Trots att det får anses finnas ett visst utrymme att behandla personuppgifter för kontrolländamål är det inte tillräckligt tydligt hur stort detta utrymme är. Det gäller framför allt det utrymme som finns för att behandla personuppgifter vid kontrollåtgärder som inte direkt ingår i handläggning av stödärenden. Otydligheten om i vilken utsträckning lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten tillåter behandling av personuppgifter för kontrolländamål är otillfredsställande av flera skäl. För det första framstår det som oklart vilket utrymme Arbetsförmedlingen har för att bedriva en effektiv kontrollverksamhet genom att t.ex. söka bland personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska databasen i syfte att ta fram ett urval av ärenden som ska granskas närmare. En sådan behandling av personuppgifter kan vara nödvändig för att Arbetsförmedlingen på ett effektivt sätt ska kunna använda de begränsade resurser som står till förfogande för att göra kontroller i handläggningsärenden. För det andra är det otillfredsställande att det för enskilda kan framstå som oklart att deras personuppgifter kan komma att behandlas för kontrolländamål. Kontrollverksamhet innebär oundvikligen ett visst intrång i den personliga integriteten. Det är i sig känsligt att en myndighet samlar in, sammanställer, bevarar och lämnar ut uppgifter om att en person är misstänkt för bidragsbrott eller andra regelöverträdelser. Därför bör det vara tydligt i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten att enskildas personuppgifter kan komma att behandlas för kontrolländamål. Detta är inte minst angeläget med anledning av den s.k. finalitetsprincipen som innebär att personuppgifter får samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål, se artikel 5.1 b i EU:s dataskyddsförordning och 5 a § lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Det finns behov av förtydliganden inom flera områden där Arbetsförmedlingen behandlar personuppgifter för kontrolländamål I avsnitt 8.1 föreslås att Arbetsförmedlingen ska kunna begära in uppgifter från kreditinstitut och försäkringsgivare. Uppgifterna som ska kunna begäras in behövs hos Arbetsförmedlingen för att kontrollera om utbetalningar av ekonomiskt stöd är korrekta. För att det ska finnas möjlighet att behandla personuppgifter som kommer in från nämnda aktörer krävs att behandlingen av personuppgifterna ryms inom de primära ändamål som anges i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Om förslaget genomförs förstärks behovet av ett tydligt lagstöd för att Arbetsförmedlingen i sin egen verksamhet får behandla personuppgifter för kontrolländamål. Arbetsförmedlingen behandlar även personuppgifter som behövs inom andra myndigheter. Det gäller inte minst uppgifter som behövs för lagföring av bidragsbrott. Arbetsförmedlingen är enligt bidragsbrottslagen (2007:612) skyldig att polisanmäla misstänkta bidragsbrott. Inte sällan behöver polis eller åklagare i samband med eller efter en anmälan kompletterande uppgifter från Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har i sådana fall stöd i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten för att tillhandahålla information som ska lämnas enligt lag eller förordning. Det är emellertid oklart i vilken utsträckning Arbetsförmedlingen kan samla in, sammanställa och bevara personuppgifter som behövs inom de brottsförebyggande myndigheterna. Behovet av uppgifter hos de brottsförebyggande myndigheterna utgör därför ytterligare skäl till förtydligande om att Arbetsförmedlingen i sin egen verksamhet får behandla personuppgifter för kontrolländamål. Det bör införas lagstöd för att Arbetsförmedlingen ska få behandla personuppgifter för kontrolländamål Det finns behov av ett tydligt lagstöd som anger att Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter för kontrolländamål. finns det anledning att beakta det intrång i den personliga integriteten som en utökad kontrollverksamhet kan medföra. Datainspektionen anför i detta avseende att det krävs en tydligare analys av de integritetsrisker som personuppgiftsbehandlingen kan innebära för att en korrekt proportionalitetsbedömning ska kunna genomföras. Regeringen konstaterar att det regelverk som finns för Arbetsförmedlingens behandling av personuppgifter måste ses som en helhet. EU:s dataskyddsförordning innehåller bestämmelser som gäller vid Arbetsförmedlingens kontrollverksamhet och som givetvis även kommer att gälla om ett kontrolländamål förs in i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Det handlar t.ex. om bestämmelser om de grundläggande principerna för behandling av personuppgifter och bestämmelser om vad som gäller automatiserat individuellt beslutsfattande, se artiklarna 5 och 22. Vid sidan av EU:s dataskyddsförordning finns myndighetens egna registerförfattningar som innehåller kompletterande bestämmelser till dataskyddsförordningen och lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, dataskyddslagen, liksom föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Lagen om behandling av personuppgifter i den 2019/20:117 arbetsmarknadspolitiska verksamheten innehåller bestämmelser som skyddar integriteten bl.a. genom begränsningar av åtkomsten till personuppgifter inom Arbetsförmedlingen och begränsningar av myndighetens användning av sökbegrepp, se 11 och 14 §§. De personuppgifter som behöver behandlas för utlämnande skyddas därutöver hos Arbetsförmedlingen genom offentlighets- och sekretesslagstiftning. Regeringen anser att den ökade personuppgiftsbehandlingen som en sådan ändring innebär är nödvändig med hänsyn till behovet av att skydda välfärdssystemet mot missbruk och överutnyttjande. Det är angeläget för medborgarnas tilltro till välfärdssystemet att felaktiga utbetalningar förhindras och regeringen bedömer att allmänheten förväntar sig att myndigheter ska kontrollera att medel inte felaktigt betalas ut från välfärdssystemet. Den klargörande möjligheten om att få behandla personuppgifter för kontrolländamål kan bidra till att bl.a. fler felaktiga utbetalningar hindras. Detta intresse väger tyngre än intresset av att enskildas personuppgifter inte ska behandlas i större omfattning än vad som sker . Detta gäller särskilt mot bakgrund av att det regelverk som gäller vid Arbetsförmedlingens behandling av personuppgifter ger ett tillfredställande skydd för den personliga integriteten även vid behandling av personuppgifter för kontrolländamål. Regeringen föreslår därför att det bör införas ett uttryckligt lagstöd för Arbetsförmedlingen att kunna behandla personuppgifter för kontrolländamål. Arbetsförmedlingen påtalar att det även finns ett behov av en översyn av förordningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Exempelvis behöver Arbetsförmedlingen, beträffande arbetsgivare och kompletterande aktörer, kunna hantera uppgifter om registrering som arbetsgivare, moms och konkurs. Regeringen konstaterar i detta avseende att det inom ramen för det fortsatta arbetet kommer att ses över vilka förordningsändringar som behövs. Kontroll av stöd till arbetsgivare och enskilda som tar del av insatser inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Det är en grundläggande princip enligt EU:s dataskyddsförordning och enligt lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten att personuppgifter endast får samlas in för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål och inte senare behandlas på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål. Det är också en princip att uppgifterna som behandlas ska vara adekvata, relevanta och inte för omfattande i förhållande till de ändamål för vilka de behandlas, se artikel 5.1 c. När det gäller känsliga personuppgifter och personuppgifter som rör lagöverträdelser finns en särskild begränsning i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten innebärande att sådana uppgifter endast får behandlas om de har lämnats i ett ärende eller är nödvändiga för handläggningen av det. I Arbetsförmedlingens kontrollverksamhet kan det vara nödvändigt att behandla uppgifter om lagöverträdelser. Det kan också vara nödvändigt att behandla känsliga personuppgifter. I det sammanhanget är det av betydelse att överväga om det skulle vara möjligt att behandla sådana uppgifter inom ramen för handläggningen av kontrollärenden. Regeringen konstaterar att uttrycket handläggning av ärenden i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten tycks avse handläggningen av ärenden om stöd till arbetsgivare eller arbetstagare, och inte t.ex. tillsynsärenden. När det gäller bestämmelserna om känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser har uttrycket handläggning av ärenden snarare den betydelse som uttrycket har i1 § förvaltningslagen (2017:900). Regeringen har gjort samma bedömning i samband med att dataskyddslagen togs fram (prop. 2017/18:105 s. 194). Av författningskommentaren till förvaltningslagen framgår att uttrycket handläggning innefattar alla åtgärder som en myndighet vidtar från det att ett ärende inleds till dess att det avslutas, se propositionen En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag (prop. 2016/17:180 s. 286). Kännetecknande för vad som utgör ett ärende är, enligt förvaltningslagens förarbeten, att det regelmässigt avslutas genom ett uttalande från myndighetens sida som är avsett att få faktiska verkningar för en mottagare idet enskilda fallet. Ett ärende avslutas genom ett beslut av något slag, vilket även kommer att ske i nu aktuella ärenden. Vid bedömningen av frågan om en myndighets ställningstagande är att anse som ett beslut i denna mening är det uttalandets syfte och innehåll som avgör uttalandets karaktär, inte dess yttre form. behandlar personuppgifter i sin kontrollverksamhet får det antas ske inom ramen för handläggning av ärenden i förvaltningslagens mening. Detta innebär att det i kontrollärenden normalt kommer att finnas möjlighet att behandla känsliga personuppgifter och personuppgifter om lagöverträdelser om kontroll av stöd till arbetsgivare och enskilda, som tar del av insatser inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, läggs till som ett särskilt ändamål i lagen om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Regeringen anser att ett lämpligt ändamål är att personuppgifter ska få behandlas av Arbetsförmedlingen i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten om det är nödvändigt för kontroll av stöd till arbetsgivare och enskilda som tar del av insatser inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Det bör därför införas en bestämmelse som innebär att Arbetsförmedlingen ska få behandla personuppgifter inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten om det är nödvändigt för kontroll av ekonomiskt stöd till arbetsgivare och enskilda som tar del av insatser inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 2019/20:117 9 Regeringens förslag: Den nya lagen och lagändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag. I promemorian föreslås ett ikraftträdande . Remissinstanserna: Företagarna anger att det är viktigt att etableringsjobben kommer på plats , innan konjunkturen vänder. Arbetsförmedlingen och har synpunkter när det gäller tidpunkten för införandet av etableringsjobben. Svensk Försäkring anser att det föreslagna datumet för ikraftträdande av lagen om skyldighet för kreditinstitut och försäkringsgivare att lämna vissa uppgifter till Arbetsförmedlingen innebär för att kunna anpassa it-system för berörda företag.