prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — Utgifterna för offentliga biträden lägre än budgeterat Utgifterna för anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden blev (32,) lägre än de ursprungligen anvisade medlen, och (48,) lägre än 2018. Orsaken till det lägre utfallet är att andelen ärenden som kräver offentligt biträde blev lägre än beräknat och lägre än föregående år. Ersättningar och boendekostnader minskade jämfört med Jämfört med 2018 minskade utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader med (56,). Det är främst ersättningarna till kommunerna som minskat och det beror på att det genomsnittliga antalet inskrivna i migrationsverkets mottagningssystem minskat . Det lägre antalet inskrivna medförde bl. a. att placeringskostnader för ensamkommande barn och unga minskade med , ersättningar för skolkostnader med och ersättningar enligt sjukvårdsförordningen med ca . Kostnaderna för asylsökandes boende minskade med , vilket främst beror på att antalet personer i anläggningsboende blev färre jämfört med . Jämförelsen mellan åren påverkas av att betalade ut ersättningar till kommunerna om ca för ensamkommande barn och unga . Tabell 2.58 Asylsökande m.m. 2019 Antal asylsökande, förstagångsansökningar Män (inkl. pojkar) Kvinnor (inkl. flickor) Varav ensamkommande barn och unga -4,4 -7,2 -43,2 -30,8 -41,7 -9,9 -23,5 varav anhöriga till asylsökande -55,8 varav barn födda i till föräldrar med PUT -5,8 varav anhöriga, arbetsmarknad -1,6 -8,4 -23,3 -49,1 varav ensamkommande barn och unga -24,7 anläggningsboende (ABO) -22,8 eget boende (EBO) -22,4 -39,9 -28,4 varav ensamkommande barn och unga -48,7 -27,7 *Sammanställningen över 2019 och 2018 utgår från situationen respektive år. förvaltningsutgifter fortsätter att sjunka Jämfört med 2018 minskade utgifterna för anslaget 1:1 med (12,). har fortsatt att minskat sin personalstyrka. Cirka 100 personer sades upp . Det är främst inom mottagningsverksamheten som minskningen av personal har skett till följd av de senaste årens minskande antal asylsökande. Jämfört med 2018 minskade personalkostnaderna med (9,) till . Det genomsnittliga antalet årsarbetskrafter minskade med 746 personer till 5 096 (12,) jämfört med . Tabell 2.59 UO 8 Beställningsbemyndiganden Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande Inom utgiftsområdet har beslutat om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . 2.6.9Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Tabell 2.60 UO 9 Anslag -1,9 Bidrag till folkhälsa och -2,0 -7,5 för att korta vårdköerna -0,6 -22,6 Bilstöd till personer med -45,6 -2,7 -36,2 -2,4 Bidrag till utveckling av -22,9 -1,3 -2,1 Utgiftsområdet omfattar Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Funktions- hinderspolitik, Politik för sociala tjänster, omsorg om äldre, individ- och familje- omsorg, personer med funktionsnedsättning samt Barnrättspolitik. Utfallet uppgick till och blev därmed (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utgifterna (1,) högre. Utgifterna för läkemedelsförmånerna ökade mer än beräknat Utfallet för anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna uppgick till , vilket är (2,) högre än vad som anvisades i statens budget. undertecknade staten och Kommuner och Landsting (SKL) (kommuner och Regioner (SKR) ) en överenskommelse om statens bidrag för kostnader för läkemedelsförmånerna m.m. . Kostnaderna för läkemedel inom förmånerna ökade mer än vad som hade beräknas. anvisade därför ytterligare till anslaget i enlighet med propositionen Vårändringsbudget . Utfallet blev högre än 2018. Det är bl.a. användandet av cancerläkemedel som ökade, både till följd av nya läkemedel och att befolkningen ökar i åldersgrupper där förekomsten av cancer är relativt hög. Nya cancerläkemedel är dyrare, sätts allt oftare in i ett tidigare skede i behandlingen och används alltmer i Utvecklingen inom cancerbehandling har också gjort att patienter lever och därmed också behandlas längre. Dessutom ökar användandet av blodproppsförebyggande läkemedel samt blodglukossänkande läkemedel som inte är insuliner. Detta är i linje med gällande riktlinjer för att minska risken för b.la. stroke samt för behandling av diabetes typ 2. Färre brukare ger lägre kostnader för assistansersättning Utfallet för anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick till . Det är (3,) lägre än anvisat i statens budget och (4,) lägre än föregående år. Utgiftsminskningen beror på förändrade administrativa betalningsrutiner hos och att antalet brukare som beviljas ersättningen minskar. hade 8 067 män och 6 720 kvinnor assistansersättning, totalt 14 787 personer. Det är en minskning med jämfört med föregående år. var schablonbeloppet och det högsta möjliga timbeloppet . Det genomsnittliga timbeloppet i assistansersättningen 2019 var . För att säkerställa att andning och sondmatning ska anses vara grundläggande behov ändrades lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Lagändringen trädde i kraft . För att finansiera de ökade kostnaderna som lagändringen medförde anvisades anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning ytterligare i enlighet med propositionen Vårändringsbudget . Nya bidrag till sjukvård och prestationsbundna insatser medför högre utgifter Utfallet för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård blev , vilket är högre än föregående år. Det högre utfallet beror till största delen på att staten och SKL har slutit flera överenskommelser som medför olika satsningar inom vården. har betalats till landstingen för en ny satsning med syfte att höja kvaliteten inom hälso- och sjukvården. Även den nya satsningen på en specialistsjuksköterskeutbildning, för att ge sjuksköterskor möjligheten att specialisera sig inom ett specifikt område, finansieras av anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Landstingen har fått för detta 2019. till landstingen för förlossningsvård och kvinnors hälsa, vilket är lägre än 2018. har inga bidrag för ökad tillgänglighet inom vården betalats ut från anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård, vilket påverkar jämförelsen mellan åren negativt med . Utfallet för det nya anslaget 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna blev Anslaget finansierar den nya s.k. kömiljarden. Satsningen syftar till att korta väntetider inom vården och öka tillgängligheten. Landstingen får del av satsningen om de visar att väntetiderna till specialistvården eller till operation är kortare än föregående år, eller om de har en redan hög uppfyllnadsgrad av vårdgarantin. Jämförelsen görs inom det egna för att ta hänsyn till de specifika förutsättningar som finns. Landstingen får även del av medlen för att förbättra inrapporteringen av statistik om väntetider. Utgifterna för bilstöd blev lägre Utfallet för anslaget 4:3 Bilstöd till personer med funktionsnedsättning uppgick till , vilket är lägre än föregående år. Det beror bl.a. på att de långa handläggningstiderna inom bilstödet minskade. Detta till följd av att tillsammans med genomfört förenklings- och effektiviseringsarbete. Satsning på ökad bemanning upphörde Utfallet för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet blev , vilket är (61,) lägre än föregående år. Det beror på att den tillfälliga satsningen på ökad bemanning inom äldreomsorgen pågick och därför inte fanns med i statens budget 2019. Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning 1:6 (2018) Bidrag till folkhälsa och sjukvård Inom utgiftsområdet har beslutat om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till Huvuddelen av skillnaden avser anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. Bemyndigandet fördubblades jämfört med . Myndigheten hann dock inte ingå de åtaganden som bemyndigandet medgav. Under utgiftsområdet finns även ett äldre beställningsbemyndigande, dvs. bemyndigande som har upphört men där det fortfarande finns utestående åtaganden. Totalt uppgick dessa åtaganden till . Tabell 2.62 UO 9 Inomstatliga lån Beredskapsinvesteringar inom ramen för Beredskapsinvesteringar inom ramen för RiR 2019:23 Ej verkställda beslut – rapporteringsskyldighet och särskild avgift i SoL och LSS har granskat reglerna om kommunernas skyldighet att rapportera ej verkställda beslut och särskild avgift i socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Regeringen har i skrivelsen om ej verkställda beslut – rapporteringsskyldighet och särskild avgift i SoL och LSS (skr. 2019/20:61) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2019:33 Inspektionen för vård och omsorg har granskat Inspektionen för vård och omsorgs () tillsynsverksamhet. Regeringen har i skrivelsen om Inspektionen för vård och omsorg (skr. 2019/20:121) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.10Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Tabell 2.63 UO 10 Anslag -6,3 -3,5 -15,7 -0,6 Utgiftsområdet omfattar ersättningar vid sjukdom och funktionsnedsättning, bl.a. sjukpenning, rehabiliteringspenning, aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning och bidrag för sjukskrivningsprocessen. Området omfattar även myndigheterna och Inspektionen för socialförsäkringen. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utfallet (1,) lägre. Utfallet för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen blev , vilket är (15,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på att utgifter för arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd, rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen samt försäkringsmedicinska utredningar blev lägre än beräknat. Utfallet för anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader blev , vilket är (13,) högre än vad som anvisades i statens budget. Det beror på att arbetsgivare var berättigade till högre ersättning än vad som ursprungligen beräknats. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisade därför ytterligare . Utgifter för sjukpenning och rehabilitering blev lägre än föregående år Jämfört med föregående år blev utfallet på anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (0,) lägre. Det beror främst på att utgifterna för statlig ålderspensionsavgift för sjukpenning blev (19,) lägre. Utgifterna består av en preliminär avgift samt ett regleringsbelopp som täcker avvikelsen mellan det preliminära belopp som tagits ut och den faktiska avgiften. Det lägre utfallet förklaras främst av ett lägre regleringsbelopp jämfört med föregående år. De lägre utgifterna för statlig ålderspensionsavgift motverkades delvis av att utgifterna för sjukpenning ökade med (1,). Det beror främst på att inkomsttaket för sjukpenningen höjdes från 7,5 till 8 prisbasbelopp fr.o.m. . Höjningen medförde ökade utgifter trots att antalet nettodagar för sjukpenning minskade jämfört med . Begreppet nettodag innebär t.ex. att med halv ersättning räknas som en nettodag. Tabell 2.64 Statistik över sjukpenning och sjukfall Antal personer som fick sjukpenning -1,5 -2,3 varav kvinnor med sjukpenning på normalnivå -1,8 varav män med sjukpenning på normalnivå varav kvinnor med sjukpenning på fortsättningsnivå -3,6 varav män med sjukpenning på fortsättningsnivå Antal startade sjukfall, genomsnitt -5,3 varav startade sjukfall gällande kvinnor, procent varav startade sjukfall gällande män, procent Antal ersättningsdagar med sjukpenning, netto (miljoner -1,8 Andel pågående sjukfall med psykiatriska diagnoser, procent, september månad2 1Måttet för startade sjukfall har tagits fram på ett nytt sätt 2019. Jämförelsetalen har därför räknats om. 2Jämförelsetalet har räknats om då statistiken för året har reviderats. Antalet personer som fick sjukpenning minskade från 198 544 personer till 195 655 personer för samma månad 2019. Av dessa ökade antalet män och antalet kvinnor minskade . Antalet personer med sjukpenning på normalnivå minskade med 1 321 (1,). Vidare minskade antalet personer som fick sjukpenning på fortsättningsnivå, dvs. sjukfall längre än , med 1 653 (2,). Fler kvinnor än män får sjukpenning. Andelen kvinnor som fick sjukpenning uppgick till vilken ska jämföras . Inflödet av nya sjukfall mäts med viss eftersläpning. I genomsnitt startade 41 000 sjukfall , vilket är en minskning jämfört med . Andelen pågående sjukfall med psykiatriska diagnoser minskade 2019 och var , vilket ska jämföras . avslogs av initiala ansökningar om sjukpenning jämfört under föregående år. Andelen avslag för män ökade från . För kvinnor uppgick andelen avslag till 2019, vilken ska jämföras föregående år. Andelen avslag under pågående sjukfall ökade från 2019. Andelen avslag för män ökade från . För kvinnor ökade andelen avslag från . Utgifterna för aktivitets- och sjukersättningar minskade Utfallet för anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. blev , vilket är (3,) lägre än 2018. Det beror på att färre personer fick aktivitets- eller sjukersättning samt lägre utgifter för statlig ålderspensionsavgift gällande aktivitets- och sjukersättningar. Försäkrade i åldrarna 19–som har en stadigvarande nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning kan ha rätt till sjukersättning. Antalet personer som hade sjukersättning uppgick till 246 810 (145 457 kvinnor och 101 353 män), vilket är en minskning med 14 157 personer (5,) jämfört med . Minskningen beror på att många har lämnat förmånen till följd av att de fyllt som antalet nybeviljade sjukersättningar har minskat. blev 5 478 personer (2 921 kvinnor och 2 557 män) nybeviljade sjukersättning. Det är en minskning med 56 personer (1,) jämfört med . Andelen avslag vid initial ansökan om sjukersättning var (72,för kvinnor och för män) . uppgick andelen avslag till (72,för kvinnor och för män). Aktivitetsersättning kan beviljas personer i åldrarna 19–som har långvarigt nedsatt arbetsförmåga eller på grund av en funktionsnedsättning behöver för att avsluta sin skolgång. Ersättningen är alltid tidsbegränsad och kan beviljas för maximalt i taget. uppgick antalet personer med aktivitetsersättning till 29 119, vilket är en minskning med 2 232 personer (7,) jämfört med . Det beror bl.a. på att många av dem som haft ersättningen har fyllt och därmed kan få ersättning, som nybeviljandet varit relativt lågt. har 6 331 personer (2 960 kvinnor och 3 371 män) nybeviljats aktivitetsersättning. Det är 826 personer (15,) fler än 2018. Andelen avslag vid olika former av ansökan om aktivitetsersättning har minskat. uppgick andelen till . Motsvarande avslagsandel var . Avslag på ansökan om förlängd skolgång har dock ökat. uppgick antalet personer som fick sjuk- eller aktivitetsersättning sammanlagt till 275 929 personer. Det är en minskning jämfört med föregående år. Antalet kvinnor som fick sjuk- eller aktivitetsersättning var 158 883 personer, vilket var en minskning jämfört med . Antalet män som fick sjuk- eller aktivitetsersättning uppgick till 117 046 personer, vilket är en minskning jämfört med . Ohälsotalet är ett mått på antalet ersatta dagar inom hela sjukförsäkringen under en Det definieras som antal utbetalda nettodagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukersättning och aktivitetsersättning per registrerad försäkrad (16–). är omräknade till nettodagar. var ohälsotalet per försäkrad, vilket är en minskning från Orsaken är främst att antalet personer med sjuk- eller aktivitetsersättning minskat. Ohälsotalet har minskat för kvinnor och för män. Sjukpenningtalet anger hur många frånvarodagar som ersätts med sjukpenning eller rehabiliteringspenning per registrerad försäkrad (16–) exklusive personer med hel sjuk- eller aktivitetsersättning. är omräknade till nettodagar. var sjukpenningtalet , vilket är en minskning med Utvecklingen beror på att antalet startade sjukfall minskat som antalet långa sjukfall inte längre ökar. Kvinnor har i likhet ett högre sjukpenningtal (12,3) än män (6,6). Lägre utgifter för bidrag för sjukskrivningsprocessen jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen blev , vilket är (7,) lägre än 2018. Det beror främst på lägre utgifter för arbetsplatsinriktat rehabiliteringsstöd, bidrag till hälso- och sjukvården samt rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen. Ökade kostnader för handläggning av förmåner Utfallet för anslaget 2:1 blev , vilket är (5,) högre än 2018. Det beror huvudsakligen på ökade kostnader för handläggning av förmåner. Tabell 2.66 UO 10 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet har beslutat om ett beställningsbemyndigande på De utestående åtagandena uppgick till . Tabell 2.67 UO 10 Övriga krediter behov av likviditet i utbetalning av ersättning för vård i andra länder RiR:2019:19 Jämställd sjukfrånvaro – bedöms män och kvinnor likvärdigt i sjukskrivningsprocessen? har granskat om skillnader i läkares bedömning av patienters behov av sjukskrivning kan vara en bidragande orsak till att kvinnor sjukskrivs mer än män. Regeringen gör i skrivelsen om jämställd sjukfrånvaro 2019/20:50) en annan bedömning än och vidtar därför inte några åtgärder med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har tillkännagett som sin mening att regeringen ger i uppdrag att följa upp utfärdade läkarintyg för män och kvinnor och att tillsätta en utredning för att minska omotiverade könsskillnader vid sjukfrånvaro. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:SfU13 punkt 1, rskr. 2019/20:171). 2.6.11Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Tabell 2.68 UO 11 Anslag -0,4 -4,1 -3,0 -1,1 Utgiftsområdet omfattar ersättning vid ålderdom (garantipension, bostadstillägg till pensionärer samt äldreförsörjningsstöd) och ersättning vid dödsfall (omställnings- pension, änkepension och särskild efterlevandepension samt garantipension till dessa förmåner). Inkomstrelaterad ålderspension redovisas i avsnitt 2.6.31. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och blev därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 minskade utgifterna med (0,). Fler pensionärer med garantipension Utgifterna för anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension uppgick till , vilket är (0,) högre än föregående år. Ökningen beror bl.a. på att prisbasbeloppet ökade och att följsamhets- indexeringen var 2019. Följsamhetsindexering innebär att den inkomst- grundade pensionen förändras i takt med den genomsnittliga inkomsten i . Garantipensionen indexeras med förändringen i prisbasbeloppet. De retroaktiva utgifterna var något högre 2019 än 2018. Det beror delvis på att det har skett omräkningar av garantipensioner till följd av en dom från (dom , C-189/16, EU:C:2017:946), vilket inneburit att en del pensionärer fått belopp utbetalt retroaktivt. Ungefär 661 000 ålderspensionärer hade garantipension vid utgången av 2019, vilket är ca 2 000 fler än föregående år. Den genomsnittliga utbetalda garantipensionen uppgår till 2019, vilket är lika mycket som 2018. av dem som har garantipension är kvinnor och är män. Utgifterna för anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna uppgick till , vilket är (4,) lägre än föregående år. Utgifterna för änkepension svarar för den större delen av utgifterna under anslaget. Änkepensionssystemet är under avveckling och antalet personer med änkepension minskar successivt. minskade antalet med ca 10 700 personer, till ca 230 900 personer, vilket medförde att de totala utgifterna för anslaget minskade. Alla som får änkepension är kvinnor. Fler pensionärer får bostadstillägg Utgifterna för anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer uppgick till , vilket är (0,) högre än 2018. och de retroaktiva utgifterna var högre 2019 än 2018. Antalet pensionärer med bostadstillägg uppgick till knappt 291 000 personer, vilket är ca 1 000 personer färre än 2018. var det genomsnittliga årsbeloppet , vilket är en ökning med jämfört med . Ökad invandring medför högre utgifter för äldreförsörjningsstöd De personer som är och bosatta i , men som inte får sina grund- läggande försörjningsbehov tillgodosedda genom andra förmåner inom det allmänna pensionssystemet, är berättigade till äldreförsörjningsstöd. Utfallet för anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd blev , vilket är (7,9 pro- cent) högre än föregående år. Det beror, förutom på ökad invandring, på att det är en större andel av dem som är födda eller senare som får äldreförsörjningsstöd. Till skillnad från dem som är födda eller tidigare är de inte berättigade till garanti- pension efter att ha bott i då det för dessa krävs en bosättning för full garantipension. Antalet personer med äldreförsörjningsstöd ökade jämfört med och uppgick till 26 000 personer 2019. Det genomsnittliga årsbeloppet ökade och uppgick till 2019. Tabell 2.69 UO 11 Övriga krediter behov av likviditet i handeln har beslutat om en övrig kredit inom utgiftsområdet. och avser behov av likviditet i handeln med fondandelar. Utnyttjad kredit uppgick till vid utgången av 2019. iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med upplysning avseende sin årsredovisning . Avsnitt 4.12 i resultatredovisningen innefattar, i enlighet med regleringsbrev för myndigheten, en redovisning av inkomstpensionens finansiella ställning och utveckling. Avsnittet innehåller, utöver information från myndighetens finansiella redovisning, även information från andra aktörer samt prognosuppgifter. Uppgifter från andra aktörer och prognoser har inte granskats av . RiR 2019:22 Mörkertal inom bostadstillägget har granskat underutnyttjande av bostadstillägg, så kallat mörkertal. Regeringen har i skrivelsen om mörkertal inom bostadstillägget (skr. 2019/20:54) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:SfU14, rskr. 2019/20:172). 2.6.12Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Tabell 2.70 UO 12 Anslag -2,4 -39,1 -11,2 Utgiftsområdet omfattar bl.a. barnbidrag, föräldraförsäkring och bostadsbidrag. Utfallet för utgiftsområdet uppgick till . Det är lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utgifterna (2,) högre. Volymerna för allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg blev högre än beräknat Utfallet för anslaget 1:1 Barnbidrag blev , vilket är (1,) högre än anvisat i statens budget. Det beror bl.a. på att volymerna underskattades för allmänt barnbidrag och flerbarnstillägg. Med anledning av de högre utgifterna, samt ett lägre anslagsutrymme på grund av utnyttjad anslags- kredit 2018, anvisade ytterligare i enlighet med propositionen Höständringsbudget . Utgifter för adoptionsbidrag och omvårdnadsbidrag blev lägre än anvisat Utfallet för anslaget 1:4 Adoptionsbidrag blev , vilket är (39,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror främst på att antalet utbetalda bidrag blev lägre än beräknat. genomfördes 170 adoptioner till via de svenska adoptionsorganisationerna. Året innan förmedlades 185 adoptioner. har två nya förmåner införts, merkostnadsersättning och omvårdnadsbidrag, som ska ersätta handikappersättning och vårdbidrag. Handi- kappersättning och vårdbidrag kommer dock att finnas kvar . Utfallet för anslaget 1:6 Omvårdnadsbidrag och vårdbidrag blev , vilket är (11,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror framför allt på att utgifterna för omvårdnadsbidrag inte ökade i den om- fattning som beräknades. Inflödet av ansökningar om merkostnadsersättning och omvårdnadsbidrag blev högre än vad hann hantera . Höjt barnbidrag och fler barn medförde ökade utgifter jämfört med Utgifterna för anslaget 1:1 Barnbidrag blev (4,) högre än 2018.