prop · H70391 · 2020-03-10 00:00:00 — Sidas samarbete med UNFPA i syftar till att stödja regeringen att genomföra, upprätthålla och stärka mödravården i landet, med fokus på fem distrikt. Särskilda resurser är avsatta för stöd till folkgruppen rohingya och värdbefolkningen i . Resultaten är framför allt förstärkt utbildning av, och mentorskap för barnmorskor. UNFPA bedöms vara en mycket relevant och kunnig aktör i . Organisationen bedriver ett aktivt påverkansarbete gentemot regeringen vilket dock bedöms kunna intensifieras. Inom ramen för Rohingya-krisen har UNFPA visat sig vara en kompetent humanitär aktör för att leverera SRHR-tjänster, inklusive arbete med könsrelaterat våld och abortrelaterad vård. Sida stöder vidare ett regionalt program mot könsstympning som genomförs av UNFPA och . Samarbetet fungerar väl och UNFPA har väl fungerande rutiner. Under programmets andra fas har cirka 8 900 samhällen i 16 länder aktivt tagit avstånd från könsstympning av flickor och kvinnor genom offentliga deklarationer. Det regionala policyramverket mot kvinnlig könsstympning har stärkts genom samarbete med Afrikanska unionen (AU), , Panafrikanska parlamentet samt organisationen African States. hölls t.ex. en högnivåkonferens kring könsstympning inom AU med tekniskt stöd av FN-programmet som resulterade i att AU:s statschefer enades om ett gemensamt åtagande mot könsstympning. Det finns dock risker med insatsens komplexitet, det stora antal partner i många länder samt de begränsningar som avtalsmodellen innebär bland, annat vad gäller ansvarsutkrävande. 2019/20:91 6 Stora landvinningar har gjorts på utbildningsområdet globalt. Fler barn går i skolan än tidigare och könsbaserade skillnader har minskat markant på alla utbildningsnivåer. Nio av tio barn från utvecklingsländer var 2015 inskrivna i skolan, nästan lika många flickor som pojkar, men många tvingas hoppa av skolan, särskilt flickor. I 32 länder, merparten i söder om , befaras inte fullfölja . Totalt cirka 262 miljoner barn och ungdomar uppskattas vara utan skolgång, varav 64 miljoner i . Mer än hälften av dessa finns i söder om där antalet barn i skolåldern växer snabbare än i andra regioner. Färre flickor än pojkar går i skolan, speciellt på högre stadier i och på gymnasiet, och barn med funktionsnedsättning har ofta sämre tillgång till utbildning. Till det ska läggas att det finns cirka 760 miljoner vuxna som inte är läs- och skrivkunniga, varav två tredjedelar är kvinnor. Antalet flyktingar har legat på historiskt höga nivåer och av flyktingbarnen får möjlighet att gå i grundskola, i gymnasiet och i högre utbildning. Långvariga kriser och konflikter riskerar att lämna en hel generation utan utbildning med förödande konsekvenser. Att gå i skolan är inte en garanti för lärande bland annat eftersom kvaliteten på utbildningen sviktar. Det bedöms att cirka 387 miljoner () av eleverna i grundskoleålder inte uppfyller den lägsta nivån för läsförmåga, för söder om . Bristande kvalitet i utbildningssystemen medför att många barn inte heller får möjlighet att fullfölja . Barnäktenskap, tidiga graviditeter och familjeansvar gör också att många flickor nekas rätten till utbildning. Regeringen har en helhetssyn på lärande med fokus på att stärka nationella utbildningssystem, inklusive lärarutbildning, från förskola genom hela livet. ska framför allt bidra till att alla barn ska kunna fullgöra en avgiftsfri och likvärdig grundskole- och gymnasieutbildning av god kvalitet. Stor vikt läggs på utbildning i konflikt- och postkonfliktsituationer och i humanitära kriser samt på flickors och kvinnors utbildning. Det multilaterala systemet har en viktig roll i att mobilisera internationellt politiskt stöd för gemensamma mål och att stärka länders utbildningssystem, med ett normativt mandat och direkta insatser. Globalt står multilaterala organisationer för en tredjedel av det totala biståndet till grundläggande utbildning, en andel som varit relativt . av Sidas stöd till utbildning kanaliseras genom multilaterala organisationer. Genom nära samverkan med departement, myndigheter, bilaterala givare och andra aktörer har ofta multilaterala organisationer en viktig roll i att stödja koordinering, utformning och uppföljning av utbildningssystemen. Multilaterala organisationer är också viktiga för normativt arbete kring ”motvindsfrågor”, t.ex. att få sex- och samlevnadsundervisning att utgöra en integrerad del av undervisningen. stöd till global utbildning omfattar multi-bi, regionalt och globalt stöd. De viktigaste organisationerna för svenskt stöd är , , Världsbanksgruppen, GPE och ECW. Utöver dessa ges stöd till utbildning av bland annat de regionala utvecklingsbankerna och UNRWA. för utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation () Organisationens mål och mandat övergripande uppdrag är att bidra till fredsbyggande, fattigdomsbekämpning, hållbar utveckling och interkulturell dialog genom samarbete mellan medlemsländerna. Det är en kunskapsorganisation med ett normativt och standardsättande uppdrag som verkar för genomförandet av Agenda 2030 med särskilt ansvar för att samordna och stödja medlemsländernas arbete i genomförandet av mål 4 (God utbildning för verkar för perspektivet att utbildning är en mänsklig rättighet som främjar demokratiska värden. Målet för arbete inom utbildning är att stötta medlemsländer att utveckla utbildningssystem för att främja kvalitativ, inkluderande utbildning och livslångt lärande för alla. Utifrån den svenska organisationsstrategin 2018–2020 ska arbete inom utbildning präglas av en helhetssyn på lärande som kännetecknas av en likvärdig och inkluderande utbildning samt livslångt lärande med ska verka för att stärker sin kapacitet att samordna och stödja medlemsländer i genomförandet av mål 4 i Agenda . ska även verka för att årliga Global Education Monitoring Report, för uppföljning av det globala utbildningsmålet, bibehåller sin funktion som globalt normativt verktyg. Därtill att fortsätter att utveckla sitt arbete med sex- och samlevnadsundervisning och SRHR inom är en viktig partner för en rad svenska myndigheter och organisationer och samordning mellan dessa är viktig. till stor del genom Svenska i , samt permanenta delegation vid och i . stärks genom ett nära nordiskt samarbete. En viktig övergripande prioritet för har varit att stärka interna och externa jämställdhetsarbete. med ett rättighetsperspektiv inom utbildning. Detta återspeglas i den senaste MOPAN-bedömningen, där utbildning konstateras vara starkaste område, och där arbetet för stärkt jämställdhet till stor del kan härledas till insatser på området. Sidas stöd till utbildningsprogram är icke-öronmärkt med avsikt att organisationen ska fortsätta att kunna vara en ledande kraft för Agenda 2030, i utvecklingen av det normativa arbetet, samt för säkerställande av internationellt jämförbar statistik för uppföljning av det På grund av begränsad tillgång till kärnstöd har tenderat att arbeta projektdrivet. 2019/20:91 pådrivande för ett integrerat budgetramverk och strukturerade finansieringsdialoger inom , som har etablerats. har uppskattat position och har som ett direkt resultat av denna dialog inriktat sig på en mer långsiktig planering och finansiering. Organisationen har anammat en övergripande, resultatbaserad programmering och planeringsstruktur som grund för sitt arbete. har uppmuntrat andra givare att stödja redan existerande planer och strategier vilket resulterat i att verksamheten fokuserats och effektiviserats. uppgick det totala svenska kärnstödet till till och multi-bi-stödet till . arbete är i huvudsak av normativ karaktär. Det utförs genom rekommendationer och konventioner, dialog samt genom kapacitetsuppbyggnad. En av styrkor är också att vara en ”convening power” med förmåga att föra samman länder, internationella organisationer, civilsamhällesorganisationer och andra aktörer inom utbildningsområdet. Genom program för kapacitetsbyggnad inom utbildning har 460 000 ungdomar fått utbildning, mer än 16 000 lärare utbildats i att använda jämställdhetsperspektiv i undervisningen och 2 200 regeringstjänstemän utbildats i datainsamling och uppföljning av resultat. Vidare publicerar flera vägledningar och statistiska rapporter, framför allt Global Education Monitoring Report för uppföljning av det Globala målet 4 och en handbok i hur man förebygger rasism och antisemitism genom utbildning. arbete med sex- och samlevnadsundervisning har stärkts och bland annat omfattat framtagande och spridning av tekniska riktlinjer inom detta område i samarbete med , , , UN Women och WHO. I har 36 länder påbörjat integrering av dessa i sina läro- och utbildningsplaner. har här varit pådrivande. Svenskt stöd har vidare bidragit till att tusentals ungdomar nåtts av itbaserade eller icke-formella utbildningsprogram, med fokus på funktionell läskunnighet och tekniska och yrkesmässiga färdigheter samt att 52 000 unga afghaner (kvinnor) under –2018 lärt sig läsa och skriva. Inom ramen för hela program har över 200 000 afghaner lärt sig läsa och skriva under –2018. Exempel på svenskt multi-bi-stöd till utbildning och SRHR Sida bidrar, genom , till ett regionalt program i södra för att stärka barns och ungdomars hälsa i utbildningssektorn med fokus på SRHR. Programmet har bidragit till större acceptans i regionen för sex- och samlevnadsundervisning. Sida har i detta varit instrumentell i att verka för ett bättre samarbete mellan olika FN-organisationer som , , UNFPA och WHO. Sida har kompletterat det regionala stödet med ett bilateralt stöd i med liknande fokus. Samarbetet har pågått och bland annat bidragit till att i kunnat införa åldersanpassad sex- och samlevnadsundervisning som en del av läroplanen i samtliga skolor. En utvärdering visade att varit framgångsrikt i att uppnå sina mål och att var ett föredöme i regionen när det gäller införandet av sex- och samlevnadsundervisning i skolor. 6.2FN:s barnfond () Organisationens mål och mandat har ett globalt mandat att försvara barns rättigheter, tillgodose deras grundläggande behov och utöka deras möjligheter att nå sin fulla potential. Organisationen vägleds av FN:s konvention om barnets rättigheter () och arbetar med att stärka medlemsstaternas förmåga att uppfylla sina förpliktelser gentemot barn, såsom de fastställs i konventionen. förväntade resultat på utbildningsområdet, som framför allt återfinns under målområde 2 i organisationens resultatramverk (att varje barn får lära sig), klargör att ska arbeta för utvecklingen av inkluderande nationella utbildningssystem samt för att säkerställa barns tillgång och tillgänglighet till såväl grundskolesom gymnasieutbildning, med särskilt fokus på flickors skolgång. Utbildning är tillsammans med skydd av barn, jämlik hälsa samt barnets rättigheter och rättighetsperspektivet ett av fyra tematiska områden i den svenska organisationsstrategin för . På utbildningsområdet ska verka för en helhetssyn på lärande med fokus på nationella utbildningssystem samt att barns rätt till utbildning tillgodoses. ska bland annat bidra till att alla flickor och pojkar ska kunna fullgöra en helt avgiftsfri och likvärdig grundskole- och gymnasieutbildning av god kvalitet. var 2016–2017, och är 2019–2020, medlem i . aktiva roll och agerande i , samt dialog med företrädare för organisationen, har utgjort en möjlighet för att löpande kunna bedöma och påverka arbete vad gäller såväl inriktning som utformning och genomförande av program. 2019/20:91 Svenskt påverkansarbete på utbildningsområdet har haft fokus på att säkerställa samtliga barns och ungdomars tillgång till en jämlik utbildning. har tagit varje tillfälle att påpeka vikten av att levererar på sitt normativa mandat med en tydlig utgångspunkt från ett rättighetsperspektiv. har bland verkat för att tillgodoser ungdomars behov av, och rätt till, SRHR. Utbildning kopplat till SRHR, sex- och samlevnadsundervisning, funktionsnedsättning och migration är exempel på frågor där varit ledande. Vidare har svenskt påverkansarbete haft särskilt genomslag i strategiska plan 2018–2021, bland annat i form av ett ökat fokus på ungdomar och flickor samt jämställdhetsfrågor. Detta inkluderar arbete kring barnäktenskap, tonårsgraviditeter och menshygien men även särskilda utbildningsrelaterade frågor såsom tillgång till gymnasieutbildning och integrering av sex- och samlevnadsundervisning i utbildningen. uppgick det totala svenska kärnstödet till till och multi-bi-stödet till . På utbildningsområdet arbetar främst med att stärka länders utbildningssystem, angripa ojämlikheter i tillgång till utbildning och lärande, förbättra möjligheter till utbildning i tidig ålder och förbättra möjligheter till praktiskt lärande för ungdomar samt erbjuda utbildning i konflikt- och postkonfliktsituationer samt humanitära kriser. arbetade med utbildning i 144 länder, med målet att nå de mest utsatta barnen. verksamhet möjliggjorde att närmare 12 miljoner barn, inklusive barn i humanitära situationer, som inte går i skolan, fick tillgång till utbildning, att över 11 miljoner barn fick tillgång till individuella utbildningsmaterial och att 2 miljoner barn deltog i praktiska utbildningsprogram. Ytterligare 6,9 miljoner barn fick tillgång till undervisning i konflikt- och postkonfliktsituationer samt humanitära kriser. har även utbildat och ökat kompetensen vid 56 000 skolor och lokalsamhällen inom områden såsom förvaltning, planering, skolhälsa och hygien samt pedagogik för barn med funktionsnedsättning. bedömer att av de länder där det är verksamt bedöms har effektiva utbildningssystem för att uppnå läranderesultat, en ökning från som bidragit till. Andelen länder med en lag eller policy som slår fast alla barns rätt till utbildning uppgår till . Andelen länder som integrerar praktiska inslag i nationella utbildnings- och träningsprogram har ökat till . har fått en växande betydelse vad gäller barns tillgång till utbildning i konflikt- och postkonfliktsituationer samt humanitära kriser, bland annat genom att organisationen inhyser sekretariatet för fonden ECW (se avsnitt 6.5). Organisationens mål och mandat Världsbanksgruppens mål på utbildningsområdet är att säkerställa utbildning och skolgång för alla barn. Detta är ett led i bankens uppfyllande av Agenda 2030 och det Globala målet 4 (God utbildning för alla). Världsbanksgruppens verksamhet inom utbildning har fem fokusområden: –utbildning i tidig ålder, –förbättrad förvaltningskapacitet, –högre utbildning, samt Därtill finns fem tvärgående teman som spänner över samtliga fem fokusområden: –flickors utbildning, –nya teknologier, –mätning och data, –inkluderande utbildning, samt –utbildning i sviktande och konfliktdrabbade kontexter. Världsbanksgruppen är den största finansiären av utbildning i utvecklingsländer och bidrog med i stöd till utbildningsprogram. Utbildning är en central del av IDA:s verksamhet, med anledning av dess den positiva påverkan på bland annat jämställdhet, freds- och statsbyggande och minskad fattigdom. Som ägare i banken bidrar såväl finansiellt som icke-finansiellt till Världsbanksgruppens arbete inom utbildning. Finansiellt bidrar genom att köpa kapitalandelar i banken, ge kärnstöd till och bidra till Världsbanksgruppens samfinansieringsfonder. Icke-finansiellt bidrar genom policypåverkan i styrelsearbetet och via bilaterala kontakter. har verkat för ett inkluderande och tvärgående synsätt i IDA:s verksamhet, där utbildning ses som en central komponent för framsteg på jämställdhetsområdet, i arbetet att främja inkluderande tillväxt, för att minska konfliktrisker samt för att främja god samhällsstyrning. uppgick det totala svenska kärnstödet till Världsbanksgruppen till och multi-bi-stödet till . Genom insatser på utbildningsområdet har Världsbanksgruppen bidragit till förbättrad utbildning i mer än 80 länder. Drygt 6 miljoner elever 2019/20:91 beräknas ha omfattats av stöd från , och beräknas knappt 20 miljoner elever globalt ha omfattats av kunskapsbedömningar. Tack vare stöd från fick 2017 över en miljon lärare kompetensutveckling, varav drygt en halv miljon i låginkomstländer. Bidrag och förmånliga lån från banken finansierade 2018 bland annat 117 miljoner böcker för skolelever i och stöd till utbildning av över 300 000 grundskole- och gymnasielärare i landet. I resulterade biståndsinsatser för flickors utbildning i att 3 600 skolor numera bedriver utbildning för 400 000 flickor i åldern . Vidare gav banken ekonomiskt stöd till ett utbildningsprogram i som ökade skolinskrivningen i provinsen från 11,3 till 12,3 miljoner elever. 6.4Global Partnership for Education (GPE) Organisationens mål och mandat GPE inrättades 2002 som ett partnerskap för att stärka samarbetsländers förmåga att erbjuda inkluderande och kvalitativ utbildning. Partnerskapet samlar 67 låginkomstländer och lägre medelinkomstländer, ett 30-tal bilaterala, regionala och multilaterala givare och organisationer, det civila samhället, lärarorganisationer, den privata sektorn, stiftelser, m.fl. med fokus på att accelerera uppfyllandet av mål 4 (God utbildning för alla). GPE är den enda fonden och det enda partnerskapet med specifik inriktning på stöd till utbildning i utvecklingsländer för att stärka utbildningssystem, framför allt för grundläggande utbildning. Huvuddelen av GPE:s samarbetsländer finns i söder om med en växande andel fragila stater och konfliktdrabbade länder, till vilka av GPE:s resurser fördelas. GPE:s strategiska plan –2020 specificerar tre mål: –förbättrade och mer likvärdiga resultat hos elever genom kvalitet i undervisning och lärande, –förbättrad likvärdighet, jämställdhet, och inkludering för alla genom livslångt lärande som riktar sig till de fattigaste och mest marginaliserade, samt –effektiva och ändamålsenliga utbildningssystem som levererar jämställd utbildning för alla. Stödet till GPE genomförs inom ramen för strategin för globala utvecklingssamarbete inom hållbar social utveckling (2018–2022) där ett av två målområden är förbättrad, likvärdig, inkluderande och jämställd utbildning för alla med fokus på att stärka nationella utbildningssystem. Inom GPE har främst varit drivande i att öka landsfokus och nationellt ägarskap samt varit ledande i att utveckla fondens jämställdhetspolicy. lyfter regelbundet fram rätten till utbildning och att inte lämna någon utanför, såsom barn med funktionsnedsättning eller migranter. har bidragit med totalt till GPE vilket gör fonden till Sidas största mottagare av stöd till utbildningssektorn. uppgick multi-bi-stödet för GPE till . GPE har investerat mer än i drygt 60 samarbetsländer, varav med fokus på de fattigaste länderna. I syfte att säkra det nationella ägarskapet utarbetas ansökningar till GPE- sekretariatet för genomförande av utbildningsplaner av ett lands utbildningsministerium. För varje stöd utser GPE en s.k. ”grant agent” som ansvarar för utbetalningar och uppföljning av GPE:s beviljade bidrag till ett land. GPE får administrativt stöd från som är värd för GPE:s sekretariat i D.C. och förvaltare till fonden. Banken agerar också som ”grant agent” i ett stort antal samarbetsländer. har blivit omvalt för en andra period som GPE ”grant agent” för inklusive . Bidrag från GPE möjliggjorde stöd till 22,2 miljoner elever . Antalet elever som går ut i GPE:s samarbetsländer ökar men alltför många barn, ett av fem, går fortfarande inte i skolan. Fördelningen mellan flickor och pojkar har förbättrats, dock med fortsatt ojämn fördelning på gymnasienivå. Stora skillnader kvarstår men minskar något mellan fattiga och rika och mellan stad och landsbygd. Två tredjedelar av GPE:s partnerländer har ökat sin nationella utbildningsbudget och avsätter eller mer av sin nationella statsbudget till utbildning, en ökning jämfört med angivna indikatorer. GPE konstaterar dock att alltför många barn och unga inte lyckas uppnå grundläggande färdigheter. Nära elever som går ut har inte tillgodogjort sig grundläggande matematik och mer än en tredjedel har svårigheter med läsning. I en MOPAN-bedömning 2018 beskrevs GPE som en global ledare inom utbildningssektorn med en väl fungerande modell och starkt rykte för policyarbete och utbildningsutveckling, och med en särskilt viktig roll att stärka länders utbildningssystem. Fondens fokus på fragila stater och länder i konflikt visade tydliga resultat. Förbättringsområden omfattade bland annat att tydliggöra orsakssamband mellan insatser för att stärka nationella utbildningssystem och förväntade effekter för barn som slutliga förmånstagare. Det finns också begränsad tillgång till data, bland annat från samarbetsländer, för uppföljning av resultat. Det var, enligt MOPAN, inte heller helt klart huruvida GPE enbart är en finansieringsinstitution eller om den har eller ska ha en utökad roll för t.ex. forskning och kunskapsgenerering. Exempel på GPE på landnivå: och GPE stöder inklusive i dess arbete att fånga upp barn med särskilda behov, göra skolsystemet mer inkluderande och bidra till läromedel och lärarkompetens. rapporterades bidraget bland annat ha resulterat i att samtliga statliga skolor i har bättre 2019/20:91 tillgång till läromedel (1 bok som delas av 3 barn från förskola till årskurs 4), och att närmare 3 000 lärare har kompetensutvecklats för att identifiera barn med särskilda behov. En viktig del i arbetet har varit att säkerställa tillgång till relevant material i form av maskiner för punktskrift och läroböcker med stor text samt undervisning i mindre grupper. I har stöd från bland annat GPE bidragit till att t.ex. antalet barn i ökade från 2019. Teacher and Education Leaders Development Program syftar till att öka andelen kvinnor i ledande positioner inom skolsystemet och därmed främja jämlikhet samt att ge unga flickor en kvinnlig förebild i skolan och på så sätt öka incitamenten för fortsatt utbildning. 6.5Education Cannot Wait (ECW) Organisationens mål och mandat Education Cannot Wait (ECW) är en relativt ny global fond, vars sekretariat är placerat inom , som syftar till att öka tillgång till utbildning och lärande för barn och ungdomar i konflikt och krissituationer. Förutom att öka finansiella resurser för utbildning i dessa kontexter är målet att förändra hur utbildning prioriteras och hanteras i gränslandet mellan humanitärt bistånd och långsiktigt utvecklingssamarbete. Genom påverkansarbete sätter fonden press på både det humanitära biståndet och det långsiktiga utvecklingssamarbetet, givarsamfundet och den privata sektorn för att utbildning ska prioriteras högre inom den humanitära agendan och hanteras mer effektivt och gemensamt. ECW:s övergripande mål är att till 2021 ha nått 8 miljoner flickor, pojkar och ungdomar, som tillhör utsatta grupper och lever i krissituationer, med insatser som förbättrar deras möjligheter att lära och ta till sig kunskap och därmed öka deras välbefinnande och anställbarhet. Detta görs genom att – inspirera till ökat politiskt engagemang så att utbildning ges hög prioritet i krissituationer av både regeringar och finansiärer, – generera ökad finansiering för utbildning i kris- och konfliktsituationer, – bidra till ökad gemensam planering och genomförande av utbildningsinsatser i kris- och konfliktsituationer, – stärka lokal och global kapacitet, samt – förbättra ansvarsskyldighet genom att utveckla och dela kunskap samt att bidra till ökad insamling och analys av data. Enligt policyramverket för svenskt utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd ska särskilt uppmärksamma utbildningens betydelse och roll i konflikt- och postkonfliktsituationer samt i humanitära kriser. icke-öronmärkta stödet till ECW möjliggör att medel snabbt görs tillgängliga för att möta utbildningsbehov vid uppkomna eller försummade krissituationer i linje med prioriteringar i ECW:s strategiska plan (2018–2021). Förutom det globala stödet till ECW ger Sida även ett Skr. 2019/20:91 särskilt bidrag till ECW:s fleråriga landprogram för . bidrog Sida med sakkunskap i framtagandet av (2018–2021) och tillhörande genomförandeplan.