prop · H80360 · 2020-12-17 00:00:00 — besluta om att införa kriterier som grund för beslut om att i få benämnas universitet, i syfte att tydliggöra att kvalitet är en viktig aspekt. För ett nytt universitet i gäller dock nuvarande ordning, dvs att regeringen bedömer om det finns långsiktiga statsfinansiella förutsätt- ningar och utbildnings- och forskningspolitiska skäl att inrätta ett nytt uni- I en sådan bedömning ingår, som ovan påtalats, kvalitet som en har genomfört en lärosätes- granskning av kvalitetssäkringsarbetet vid och bes- lutade att ge omdömet ifrågasatt kvalitetssäkringsarbete. lärosäte vars kvalitetssäkringsarbete fått det samlade omdömet ifrågasatt kvalitetssäkringsarbete uppfyller inte samtliga bedömningsområden som genomgå en ny fullständig granskning av lärosätets kvalitetssäkrings- arbete tidigast efter beslut. ska få benämnas universitet avser regeringen dock att inhämta ytterligare underlag från lärosätet angående verksamhetens kvalitet bl.a. i syfte att säkerställa att lärosätet åtgärdar de brister som har Regeringen avser även att uppdra åt att inkomma med underlag som ur ett kvalitetsperspektiv ska ligga till grund för beslutet. Utifrån dessa underlag avser regeringen att göra en bedömning av om ska få benämnas universitet. Regeringen avser i så fall att i budgetpropositionen återkomma med ett förslag om att avsätta till lärosätet för att ge lärosätet goda förutsättningar att utvecklas som universitet. 2020/21:60 Medlen avses avsättas inom ramen för de ökade forskningsanslag till universitet och högskolor som regeringen har föreslagit och beräknat i budgetpropositionen , och som presenteras närmare i denna pro- position. I budgetpropositionen föreslår och beräknar regeringen en total ökning av anslag för forskning med 2021, 2022, 2023 och 2024. Nedan redovisas de medel som avsätts för fri forskning. 6.2.1Medel för fri forskning Fri grundforskning har bidragit till många banbrytande upptäckter som fått stor påverkan på samhällsutvecklingen. Utvecklingen av litiumjonbatte- rier, wifi, GPS-teknik och gensaxen är exempel på banbrytande upptäckter som alla har sitt ursprung i fri grundläggande forskning. Utan upptäckten av DNA:s genetiska kod hade vi haft svårare att förstå hur levande organis- mer fungerar och många framsteg inom behandling av sjukdomar och upp- klarande av svåra brottsfall hade uteblivit. Kunskaper inom virusforskning har legat till grund för vaccin mot Ebola och nuvarande snabba framsteg inom covid-19-forskningen. Humanistiska och samhällsvetenskapliga dis- cipliner har bl.a. bidragit med kunskap om beteenden, livsvillkor, demo- krati, marknader och kulturer, vilket har varit avgörande för samhällets utveckling. Det är därför viktigt att ge utrymme för den fria forskar- initierade forskningen. I syfte att skapa vetenskaplig förnyelse, bredd och kvalitet bör anslag öka för att fördela medel för fri forskning inom alla forskningsområden. Inom ramen för anslagsökning för forskning avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för fri forskning. För att skapa ledande forsknings- och utbildningsmiljöer är det viktigt att ge forskare långsiktig finansiering av tillräcklig volym. siktighet ger möjligheter till risktagande och profilering, vilket ofta är en förutsättning för att producera den allra bästa forskningen. Genom en satsning på excellenscentrum avser regeringen att bygga vidare på de erfarenheter som har gjorts i samband med tidigare strategiska satsningar de senaste 15–20 åren. Syftet är att skapa långsiktigt stöd till forsknings- och utbildningsmiljöer som kan bygga upp forskningscentrum av högsta kvalitet som bidrar till att svensk forskning fortsätter att vara Den långsiktiga finansieringen ger även möjlig- heter att rekrytera internationellt framstående forskare under längre perio- 2020/21:60 Excellenscentrum bör kunna inrättas inom alla forskningsområden efter- som det är den vetenskapliga kvaliteten som ska vara avgörande för medelsfördelningen. Det är viktigt att dessa centrum bidrar till utbildning av hög kvalitet samt till samhällets behov av kompetensförsörjning, inklu- sive livslångt lärande. Därför bör verksamheten hos de miljöer som till- delas finansiering vara förankrad i både högre utbildning och utbildning på forskarnivå. har till uppgift att ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden och bör därför tillföras medel för att genomföra en satsning på excellenscent- rum. Inom ramen för anslagsökning för forskning avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för satsningen på excellens- centrum. 6.2.3Bildningslyft – en förstärkning av humaniora Humaniora är en viktig del av det akademiska uppdraget. Humanistisk forskning lär oss om historien, omvärlden och oss själva. I en värld med djupa konflikter och snabba förändringar behöver vi förstå mer om människan och samhället och eftersträva en fördjupad dialog om grund- läggande värderingar. Humanistisk forskning kan här lämna viktiga bidrag. Det finns en tydlig nyttoaspekt av humanioraämnen som handlar om färdigheter såsom kritiskt tänkande, förståelsen av etiska frågeställ- ningar, historisk kännedom och förmåga att se problem utifrån olika pers- pektiv. Detta kan bidra till att hantera samhällsutmaningar som inte enbart kan lösas genom teknisk eller naturvetenskaplig utveckling. Behovet av forskning och undervisning inom humaniora går dock utöver den omedelbara samhällsnyttan. Ett samhälle som saknar kunskaper i latin, filosofi, grekiska och idéhistoria är ett fattigare samhälle. Även kunskap i och studier av främmande språk och deras kontext är viktiga för att förstå hur andra länder fungerar. För att förstå vårt eget land behöver vi också fortsätta utforska vårt lands historia. Humaniora ger oss en djupare insikt om vad det innebär att vara människa. Ett instrumentellt synsätt med fokus på att hantera olika samhällsproblem får inte skymma att litteratur och bildning har en bredare och djupare betydelse som berikar samhället. Inom ramen för anslagsökning för forskning avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för satsningen på ett bildningslyft. 6.2.4Forskarskolor inom humaniora och samhällsvetenskap För att möta samhällets utmaningar och FN:s globala mål för hållbar utveckling (Agenda 2030) är det viktigt med en stark kunskapsbas inom humaniora och samhällsvetenskap. Förutom den inomdisciplinära forsk- ningen är humaniora och samhällsvetenskap viktigt för den tvärvetenskap- liga forskning och innovation som behövs för nya upptäckter och lös- ningar. Över hälften av studenter finns inom humanistiska och sam- Prop. 2020/21:60 hällsvetenskapliga ämnen och utbildningen är spridd på ett stort antal lärosäten, men forskningen där bedrivs ofta i små miljöer. Detta har bidra- git till att få studenter genomgår utbildning på forskarnivå, vilket äventyrar den framtida kompetensförsörjningen av lärare och forskare inom hög- skolan. I anslutning till den forskningspolitiska propositionen ökade finansieringen av humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning genom riktade medel till . Regeringen anser att ytterligare insat- ser är motiverade för att stärka dessa forskningsområden och öka antalet lärare med utbildning på forskarnivå. bör därför få i upp- drag att utlysa medel till nationella forskarskolor och på så sätt trygga och stärka kompetensförsörjningen inom humaniora och samhällsvetenskap. Inom ramen för anslagsökning för forskning avsätts 2022, 2023 och 2024 för satsningen på forskarskolor inom humaniora och samhälls- vetenskap. 6.3Översyn av den statliga forskningsfinansieringen Styr- och resursutredningen föreslår i sitt betänkande En långsiktig, sam- ordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) att det ska göras en översyn av den statliga externa forskningsfinansieringen. Syftet med översynen är att säkerställa att den statliga forskningsfinansieringen är ändamålsenligt organiserad. Utredningen konstaterar att den statliga forskningsfinansierande myn- dighetsorganisationen snart fyller och att det skett förändringar i myndigheternas uppdrag. Forskningsfinansieringen beskrivs som överlappande där alla forskningsråd i varierande grad finan- sierar både grundforskning och behovsmotiverad forskning. Utredningen anser att översynen bör omfatta såväl forskningsråden och som övriga myndigheter som finansierar forskning. Förutom organisations- frågor bör även finansiärernas arbetssätt och val av finansieringsformer ses över. Betänkandet har remissbehandlats. Majoriteten av de remissinstanser som kommenterar förslaget om en översyn av den statliga externa forsk- ningsfinansieringen tillstyrker eller har inget att invända mot det. Det gäller bl.a. , Kungl. Tekniska högskolan, , , och Verket för innovations- system (). Nuvarande organisation för statlig Det nuvarande statliga forskningsfinansieringssystemet inrättades 2001 som resultat av regeringens proposition Forskning för framtiden – en ny organisation för forskningsfinansiering (prop. 1999/2000:81). liga forskningsfinansierande myndigheter bildades utifrån tidigare exister- 2020/21:60 ande mindre forskningsråd och myndigheter. är den största av dessa myndigheter och har till uppgift att ge stöd till grund- läggande forskning inom samtliga vetenskapsområden. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) är ett områdes- forskningsråd, liksom för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). Verket för innovationssystem () finansierar behovsmoti- verad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Vid sidan av de fyra myndigheter som bildades har även exempelvis och Rymdstyrelsen omfattande finansiering av forskning och innovation inom ramen för sina sakområden. För att utvärdera den myndighetsorganisation för forskningsfinansiering som inrättades 2001 tillsattes en särskild utredare (dir. 2007:102). Utredningen, som tog sig namnet Utredningen om utvärdering av myndig- hetsorganisationen för forskningsfinansiering, konstaterade i betänkandet Forskningsfinansiering – kvalitet och relevans (SOU 2008:30) att det fanns flera problem med den rådande organisationen och landade i slut- satsen att de fyra myndigheternas verksamhet borde sammanföras i en ny och samordnad forskningsfinansierande myndighet. Regeringen med- delade i den forskningspolitiska propositionen 2008 (Ett lyft för forskning och innovation, prop. 2008/09:50) att den inte ville genomföra utred- ningens förslag om en ny myndighet. Fördelarna med ett system där det finns en pluralism av finansiärer framhölls, som regeringen såg förutsättningar för ett stärkt samarbete mellan de fyra myndigheterna. 6.3.2Forskningsfinansiering från myndigheter med andra huvuduppdrag Utöver ovan nämnda forsknings- och innovationsfinansiärer finns det ett större antal myndigheter med andra huvuduppdrag, men som i varierad omfattning även finansierar forskning och innovation. Exempel på sådana myndigheter är Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Natur- vårdsverket, , och samarbete (Sida). Syftet med denna forskningsfinansiering är bl.a. att bidra till länkar mellan forskning och praktik inom olika samhällsområden och bidra till förutsättningar för en kunskapsbaserad offentlig verksamhet Utredningen om kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid stat- liga myndigheter hade som uppgift att utforska omfattning, inriktning och kvalitetssäkring av forskningsverksamhet vid statliga myndigheter som inte har forskningsuppgifter som huvudsaklig verksamhet (dir. 2011:83). I sitt betänkande Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter (SOU 2012:20) konstaterade utredningen att det fanns 42 myndigheter som bedrev egen forskning, finansierade extern forskning eller gjorde båda delarna. Utredaren fann att kvalitetssäkringen höll en hög eller åtminstone tillfredsställande nivå vid så gott som alla myndigheter. Utredaren föreslog ändå ett antal åtgärder av övergripande karaktär för att ytterligare stärka kvalitetssäkringssystemen. Behovet av en översyn Regeringen konstaterar att mycket har hänt inom svensk och internationell forskning och innovation sedan den nuvarande organisationen för forsk- ningsfinansiering inrättades 2001. De forskningsfinansierande myndig- heterna har förändrats och utvecklats, liksom behovet av forskning inom olika samhällsområden. Svensk och internationell forsknings- och innova- tionspolitik har allt mer inriktats på att möta samhällsutmaningar, vilket har inneburit att många satsningar har blivit mer tvärsektoriella och berör flera finansiärer. Regeringen delar sistnämnda utrednings uppfattning att den positiva utveckling som skett vad gäller samordning mellan berörda myndigheter behöver fortsätta. Näringslivets bidrag till FoU-finansie- ringen är fortsatt av stor betydelse och uppgår till av den totala FoU-finansieringen i , som icke vinstdrivande pri- vata aktörer blir allt viktigare finansiärer. Förutsättningarna för forskning och innovation har utvecklats genom digitalisering och mer avancerad forskningsinfrastruktur. Vetenskapen har avancerat till följd av nya inriktningar och nya forskningsområden. Grän- sen mellan civil och militär användbarhet av viss teknik har i delar av utvecklingskedjan suddats ut. Det internationella och europeiska sam- arbetet växer i omfattning och fler länder har blivit framgångsrika forsk- ningsnationer. Antalet finansiärer är många och systemet beskrivs i bland som fragmenterat, vilket kan utgöra en utmaning för den enskilde forskaren som ska söka forskningsmedel. kan det vara viktigt med mångfald i finansieringssystemet. För att ska kunna vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer är det viktigt att säkerställa att den statliga organisatio- nen för forsknings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till sam- hällsutvecklingen och fungerar på ett ändamålsenligt, kvalitativt, samord- nat och kostnadseffektivt sätt. Det handlar dels om de statliga forsknings- finansiärerna, dels om övriga myndigheters forsknings- och innovations- finansiering. Regeringen ser skäl att göra en översyn av den statliga forsk- ningsfinansieringen. Forskningen är fri – med vissa begränsningar Forskningens frihet är av sådan stor vikt för vetenskapens och samhällets utveckling att den åtnjuter grundlagsskydd. I regeringsformen stadgas att forskningens frihet är skyddad enligt bestämmelser som meddelas i lag (2 kap. 18 §). Av högskolelagen (1992:1434) framgår att för forskningen ska som allmänna principer gälla att forskningsproblem får fritt väljas, forsk- ningsmetoder får fritt utvecklas och forskningsresultat får fritt publiceras (1 kap. 6 §). är forskningen underställd etiska krav, som att en forskare ska tala sanning om sin forskning och sträva efter att bedriva den utan att skada människor, djur och miljö. Många av dessa krav är reglerade i såväl natio- nell rätt som . Som exempel på regleringar kan särskilt nämnas krav på etikprövning av forskning som avser människor respektive djur, hantering av oredlighet i forskning och regler kring dataskydd. omfattas även i viss mån av bestämmelser om sekretess. som inbegriper t.ex. genteknik, biobanker och strålskydd är särskilt regle- rad. Regeringen har överlämnat ett flertal propositioner som skärpt den forskningsetiska lagstiftningen, vilka redovisas nedan. Ytterli- gare frågor som förväntas leda till ny eller ändrad reglering bereds för när- varande i . Inom EU har det beslutats om förordningar rörande viss forskning som ännu inte börjat tillämpas. Detta gäller kliniska prövningar av humanläkemedel och forskning på medicintekniska produk- ter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik. Till dessa för- ordningar kommer kompletterande nationell rätt att träda i kraft som förordningarna börjar tillämpas . Etikprövning av forskning som avser människor All forskning som innebär fysiska eller psykiska ingrepp på människor, som inbegriper biologiskt material från människor eller som innefattar behandling av personuppgifter m.m. måste prövas enligt lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor (förkortad etikpröv- ningslagen). Syftet med lagen är att skydda den enskilda människan och respekten för människovärdet vid forskning. har regelverket för etikprövning genomgått betydande förändringar. infördes en ny organisation för etik- prövning av forskning som avser människor. Organisationsförändringen innebar bl.a. att de tidigare sex regionala etikprövningsnämnderna avveck- lades och en ny myndighet, (), tog över hanteringen av etikprövning. Syftet var att öka effektiviteten och skapa en mer enhetlig tillämpning av regelverket (propositionen En ny organisation för etikprövning av forskning som avser människor, prop. 2017/18:45). skärptes etikprövningslagen på flera sätt, bl.a. till följd av uppmärksammade missförhållanden. Det förtydligades att forsk- ningshuvudmannen ska vidta förebyggande åtgärder så att forskning inte utförs i strid med etikprövningslagen och att ÖNEP) har tillsyn över att lagen följs. Straffmaximum för den som uppsåtligen bryter mot lagen höjdes från till , och därmed förlängdes preskriptionstiden från två till . Straff inför- des även för forskningshuvudmän som låter bli att vidta förebyggande åtgärder (propositionen Etikprövning av forskning – tydligare regler och skärpta straff, prop. 2018/19:165). Regeringen är medveten om att det kan finnas ytterligare behov av ändringar i regelverket för etikprövning. Det har exempelvis framförts synpunkter på kravet på godkännande vid etikprövning för forskning på visst offentligt material som innehåller uppgifter om lagöverträdelser eller känsliga personuppgifter, t.ex. domar som är tillgängliga för alla. I sist- nämnda proposition aviserades att regeringen avser att se över om det bör införas undantag från lagen. Ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning Misstankar om avsteg från god forskningssed och oredlighet i forskning har hanterats på olika sätt och i viss mån på frivillig basis. I syfte att få på plats ett enhetligt regelverk kring hur misstänkt oredlighet ska hanteras infördes lagen (2019:504) om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning (propositionen Ny ordning för att främja god sed och hantera oredlighet i forskning, prop. 2018/19:58). Lagen innebär bl.a. att misstankar om oredlighet ska anmälas till en särskild myndighet, oredlighet i forskning. utreddes sådana misstankar av universitet och högskolor själva. Även enskilda kan anmäla misstankar till nämnden. Oredlighet definieras i lagen som ”en allvarlig avvikelse från god forskningssed i form av fabri- cering, förfalskning eller plagiering som begås med uppsåt eller av grov oaktsamhet vid planering, genomförande eller rapportering av forskning”. Definitionen anger vilka företeelser som nämnden ska utreda. Övriga avsteg från god forskningssed får i stället forskningshuvudmännen själva hantera, eller överlämna till utpekade tillsynsmyndigheter. Lagen gäller bl.a. för statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examina enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, övriga statliga myndigheter samt kommuner och regioner. Lagen omfattar inte andra privata forskningshuvudmän eller viss forskning på det säkerhets- och försvarspolitiska området. I propositionen aviserade regeringen att den avser att låta utreda en utvidgning av lagens tillämpningsområde till åtminstone all forskning som bedrivs med offent- liga medel. Behandling av personuppgifter i forskning Behandling av personuppgifter förekommer i stor utsträckning inom många forskningsområden. reglerades detta i personuppgifts- lagen (1998:204). och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseen- de på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskydds- förordning), ofta förkortad GDPR, började tillämpas . Med anledning av det beslutades nödvändiga anpassningar i nationell rätt till dataskyddsförordningen, i syfte att svenska forskare fortsatt ska ha ett grundläggande rättsligt stöd för behandling av personuppgifter i forskning (propositionen Behandling av personuppgifter för forsknings- ändamål, prop. 2017/18:298). Dessa lagändringar trädde i kraft . Personuppgiftsbehandling är särskilt central i s.k. registerbaserad forsk- ning. I vissa fall krävs särskild reglering för sådan behandling. infördes därför lagen (2013:794) om vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa, som reglerar behandling av personuppgifter i forskningsdatabaser för framtida forskningsprojekt inom vissa utpekade områden. Denna lag är tidsbegränsad i avvaktan på en mer övergripande och långsiktig reglering. Frågan om en långsiktig reglering av forskningsdatabaser utreddes , innan dataskyddsförordningen trädde i kraft (dir. 2013:8, betänkandet Unik kunskap genom register- forskning [SOU 2014:45]). Med anledning av det nya europeiska data- skyddsregelverket utreddes frågan på nytt 2018 (dir. 2016:65 med tilläggs- direktiv, betänkandet Rätt att forska - Långsiktig reglering av forsknings- databaser [SOU 2018:36]). Förslagen bereds nu i . 7Samhällsutmaningar som propositionen möter Regeringens ambition är att värna den fria forskningen som forskningspolitiken ska svara mot globala och nationella samhälls- utmaningar och samhällsbehov. Forskning och innovation är i många fall centralt för förmågan att hantera många samhällsproblem och för närings- livets utveckling och konkurrenskraft. Som har nämnts har rege- ringen därför valt fem övergripande samhällsutmaningar inom vilka olika satsningar bör genomföras (avsnitt 4.4). Agenda 2030 och utgör viktiga utgångspunkter för regeringens prioriteringar, som även nationella kunskapsbehov behöver mötas med forskning och inno- vation. Regeringens utmaningar ligger även i linje med de globala och starka förändringkrafter som identifierat (2016, 2018). De fem samhällsutmaningar som denna proposition fokuserar på är följande: –Klimat och miljö –Hälsa och välfärd –Kompetensförsörjning och arbetsliv –Demokratiskt och starkt samhälle. I efterföljande avsnitt presenteras fördjupade beskrivningar av utma- ningarna och vilka satsningar som regeringen avser att göra. Satsningar som möter samhällsutmaningarna Samhällsutmaningarna överensstämmer till stor del med de fyra teman som har valts ut för regeringens samverkansprogram, vilka beskrivs när- mare i avsnitt 8–11 samt i avsnitt 15.1.1. Förutom satsningar på nationella forskningsprogram och andra forskningssatsningar redovisas i det följande även satsningar som kopplar till innovation och något av samverkans- programmens teman. Även andra åtgärder redovisas för att möta några av samhällsutmaningarna, t.ex. förslag till lagändringar respektive bedöm- ningar av vilka regeringsuppdrag som bör ges till berörda myndigheter. För att möta samhällsutmaningarna föreslår och beräknar regeringen i budgetpropositionen en ökning av anslag för forskning med 2021, 2022, 2023 och 2024. Regeringen föreslår och beräknar en ökning av anslaget för forskning och utveckling vid Verket för innovationssystem () med 2021, 2022, 2023 och 2024. Till anslaget för forskning och utveckling vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) föreslår och beräknar regeringen en ökning med 2021, 2022, 2023 och 2024. Till anslaget för forskning vid för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) beräknar och föreslår regeringen en ökning med 2021, 2022, 2023 och 2024. I den forskningspolitiska propositionen 2016 (Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, prop. 2016/17:50) pre- senterades s.k. nationella forskningsprogram inom sju områden med syfte att svara upp mot regeringens mål om att möta samhällsutmaningar både i och globalt. De nationella forskningsprogrammen är tioåriga sats- ningar som syftar till att koordinera forskningen inom ett område, kopplas till högre utbildning samt utgöra en länk till internationella forsknings- samarbeten.