prop · H703100 · 2020-04-15 00:00:00 — Tabell 6.7 Förändringar av totala skatteintäkter till följd av regeländringar Miljarder kronor, bruttoeffekter i förhållande till föregående år -7,2 -25,1 -34,1 -0,3 -3,6 -10,6 Sänkt skatt för personer -4,3 Ändringar av grundavdraget (pensionärer) -4,4 -4,8 -7,5 -3,9 -6,2 Avskaffad övre skiktgräns för statlig inkomstskatt (s.k. värnskatt) -6,1 -3,9 -0,1 Övrigt, statlig skatt -1,8 -9,9 -0,7 -3,5 -0,3 -0,2 -10,0 -1,8 -0,5 -3,5 -2,0 -0,6 -35,2 -0,3 Nedsättning för den först anställda -2,3 -0,2 -0,3 Särskild löneskatt för äldre -1,4 -1,4 Förändringar i nedsättningen av -0,5 -0,4 -33,3 -0,7 -0,6 -4,6 -4,0 -0,1 -4,0 Övriga inkomstskatter, företag -1,2 -1,2 -1,0 -1,2 -1,2 -1,0 Övriga skatter på kapital -0,1 -1,0 -0,6 Anstånd med kupongskatt i vissa fall -0,6 Övrigt, övriga skatter på kapital -0,1 -0,3 -0,7 -0,1 -0,3 -0,2 -0,2 -0,5 Skatt på vägtrafik, trängselskatt m.m. -0,1 Restförda och övriga skatter -2,5 -4,6 -3,7 -25,8 -34,6 Totala skatteintäkter, exkl. -3,9 -27,5 -36,7 Anm.: I de celler där det står 0,0 uppgår beloppet till . Källa: Egna beräkningar. Inkomsterna i statens budget består av statens skatteinkomster och övriga inkomster. Skatteintäkter och skatteinkomster har olika påverkan på de offentliga finanserna. Skatteintäkterna påverkar det finansiella sparandet medan periodiseringsposter som kapitalplaceringar på skattekontot endast påverkar statens inkomster och budgetsaldo. Motsvarande skillnad finns för övriga inkomster. Vissa inkomster av statens verksamhet, såsom utdelningar från statens aktieinnehav, påverkar statens finansiella sparande medan försäljningsinkomster och återbetalningar av lån endast påverkar statens inkomster och budgetsaldo. Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under posten Övriga inkomster i statens budget framgår av tabell 6.3. Bland dessa inkomster ingår avräkningar, som främst avser kompensation för statlig och mervärdesskatt. Inkomster av statens verksamhet består främst av utdelningar från statens aktie- innehav, affärsverkens och inlevererade överskott, ränteinkomster samt inkomster från offentligrättsliga avgifter. beräknas dessa inkomster uppgå till . Regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget en försäljning av till stiftelsen vilket påverkar inkomsterna av statens verksamhet (se tabell 6.8). Effekt på inkomster av statens verksamhet Anm.: Det exakta beloppet är beräknat till . Källa: Egna beräkningar. Inkomster av försåld egendom omfattar redovisade försäljningar av statlig egendom, varav försäljningar av aktier i statligt ägda bolag vanligtvis utgör den största delen. –2023 görs ett beräkningstekniskt antagande om försäljningsinkomster om Inkomsterna från återbetalning av lån omfattar återbetalning av studiemedel för lån upptagna samt av övriga lån. beräknas de till . Kalkylmässiga inkomster omfattar vissa avskrivningar, amorteringar samt statliga pensionsavgifter. Pensionsavgifterna utgör merparten av dessa inkomster. beräknas de till . Posten Bidrag från EU omfattar bidrag från olika EU-fonder. De största bidragen kommer från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och . Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag inom utgifts- områden. beräknas dessa inkomster till . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet omfattar två delar, tillkommande skatter och avräkningar. Tillkommande skatter avser främst skatter som tillfaller EU och kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Avräkningar består till största delen av statliga och kommunala myndigheters kompensation för inbetald mervärdesskatt. väntas avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet uppgå till minus . Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto budgeteras under anslag på budgetens utgiftssida. Kvar finns en inkomsttitel som avser de nedsättningar som kan ges som stöd till korttidsarbete. Ändrad redovisning av inkomsttitlar Följande inkomsttitlar läggs till: 1157 Skattereduktion för boende i vissa glest befolkade områden, 1158 Skattereduktion sjuk- och aktivitetsersättning, 1159 Skattereduktion förnybar el, 1465 Intäkter från handel med elcertifikat och 7232 Intäkter från handel med elcertifikat. Följande inkomsttitlar tas bort: 1455 Skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer, 1642 Avgifter till kärnavfallsfonden, 6.4Uppföljning av statens inkomster Nedan jämförs prognosen för skatteintäkterna och övriga inkomster i denna proposition med prognosen i budgetpropositionen . Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Prognosskillnaderna finns redovisade i tabell 6.9. Jämförelse med prognosen i budgetpropositionen Intäkterna är nedreviderade med jämfört med budget- propositionen. Det förklaras framför allt av inkomstskatt, men även arbetsgivaravgifter och särskild löneskatt är något nedreviderade. inkomstskatt är nedreviderad 2019, främst till följd av förslaget om höjd avsättning till periodiseringsfond för enskilda näringsidkare som beslutades efter ett initiativ från (bet. 2019/20:FiU53). är inkomstskatt nedreviderad till följd av en kraftigt nedreviderad lönesumma. Detta motverkas något av att inkomstindex fastställdes till ett högre värde än beräknat i budget- propositionen samt att det slutliga beskattningsutfallet var något högre än vad som tidigare beräknats utifrån de preliminära beskattningsutfallen. Kommunerna höjde i genomsnitt kommunalskatten , vilket också innebär en upprevidering eftersom den använda prognosmetoden utgår från oförändrade regler. Samtliga av dessa revideringar påverkar nivån på skatteinkomsterna under hela prognosperioden. tar utvecklingen av lönesumman fart igen vilket innebär att nedrevide- ringen av inkomstskatt är mindre 2022 och 2023 än vad den är . De indirekta skatterna är något nedreviderade 2019. och resten av prognos- perioden har de indirekta skatterna reviderats ned kraftigt. Den kraftiga minskningen 2020 beror till stor del på den tillfälliga nedsättningen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter som regeringen föreslår till följd av konjunkturnedgången. En betydligt lägre tillväxt av lönesumman 2020 påverkar också negativt hela prognosperioden, framför allt arbetsgivaravgifterna. Intäkterna från kapitalskatter har totalt reviderats upp med 2019 jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Det är främst hushållens skatt på kapital som reviderats upp på grund av högre kapitalvinster och utdelningsinkomster. har prognosen däremot reviderats ned kraftigt till följd av konjunktur- nedgången, med i genomsnitt 2020–2022. Det är framför allt skatt på företagsvinster och hushållens kapitalskatt som reviderats ned. Det förklaras av svagare tillgångspriser och försämrad vinstutveckling för företagen men även av en metodförändring som innebär en successiv återgång till en genom- snittlig andel av BNP. Även avkastningsskatt har reviderats ned till följd av en lägre statslåneränta jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatt har reviderats upp med 2019 sedan budgetpropositionen. Upprevideringen förklaras av att utfall kommit in starkare än tidigare förväntat. –2022 är prognosen kraftigt nedreviderad, vilket beror på att hushållskonsumtionen och investeringarna bedöms minska. Intäkterna från punktskatter har sammantaget reviderats upp något 2019 jämfört med budgetpropositionen. Det förklaras huvudsakligen av en ny bestämmelse om att intäkter från elcertifikat ska redovisas som en inkomsttitel under övriga skatter på energi och miljö. –2022 är prognosen sammantaget något reviderad jämfört med budgetpropositionen. Bland annat påverkar intäkter från elcertifikat revideringen uppåt medan energi- och koldioxidskatt och skatt på vägtrafik har reviderats ned. Kapitalplaceringar på skattekontot gör prognosen svårbedömd. I budgetpropositionen antogs att hälften av kapitalplaceringarna betalas ut och hälften 2022. I nuvarande prognos antas att samtliga kapitalplaceringar betalas ut efter prognos- periodens slut. Utfallet för övriga inkomster blev lägre än vad som förväntades i budget- propositionen. Det beror till stor del på att inkomsterna av försåld egendom blev lägre än det beräkningstekniska antagandet om . Prognosen för övriga inkomster har reviderats upp med –2022 sedan budgetpropositionen (se tabell 6.10). Upp- revideringen förklaras till viss del av att inlevererade överskott väntas bli högre och av att konjunkturnedgången väntas medföra lägre mervärdesskatte- kompensation till stat och kommun. Tabell 6.9 Aktuellt utfall och prognos jämfört med statens budget samt en jämförelse med prognosen i budgetpropositionen -13,1 -12,7 -59,9 -19,8 -15,7 -0,3 -11,1 -10,3 -16,6 -8,3 -6,3 -10,4 -9,7 -14,0 -9,3 -8,9 -0,4 -0,2 -0,3 -3,8 -1,4 -0,5 -113,1 -0,6 -126,8 -0,2 -0,1 -14,2 -15,5 -0,1 -0,3 -0,3 -0,4 -2,2 -0,1 -1,8 -0,1 -2,0 -2,4 -43,4 -11,5 -9,4 -2,6 -1,2 -19,2 -16,7 -16,5 -1,0 -0,8 -0,2 -1,0 -2,0 -1,9 -2,0 -3,3 -4,0 -23,6 -38,8 -0,1 -41,1 -0,2 -0,3 -6,9 -59,2 -49,5 -35,1 Skatt på kapital, hushåll -0,1 -0,9 -14,3 -13,8 -8,0 -6,1 -0,3 -41,6 -30,4 -20,7 -1,0 -1,9 -3,5 -0,2 -0,2 -0,6 -0,9 -0,5 -0,9 -2,1 -3,6 -3,3 -3,3 Skatt på konsumtion och insatsvaror -0,3 -11,5 -12,3 -8,3 -3,8 -11,8 -13,0 -8,0 Skatt på tobak och alkohol -0,2 -0,3 -0,1 -0,4 -0,6 -0,3 -0,7 -0,6 -1,3 -1,5 -1,7 Övriga skatter på energi och miljö -1,5 -1,4 -0,3 -0,4 -0,8 -1,3 -0,7 -0,3 -0,3 -0,2 -0,9 -0,6 -0,5 Restförda skatter och övriga skatter -8,9 -5,8 -3,4 -4,3 -4,4 -4,7 -5,0 -0,3 -0,9 -0,9 -0,9 -9,7 -5,5 -2,5 -3,3 -3,5 -15,4 -10,7 -134,9 -86,5 -64,0 -6,5 -6,9 -15,2 -10,5 -134,0 -85,9 -63,5 Avgår, kommunala skatter -744,1 -760,6 -0,3 Avgår, avgifter till -256,7 -2,3 -266,5 -0,1 -0,3 -4,5 -0,7 -112,8 -69,6 -47,4 -13,4 -21,8 -21,5 -34,5 -26,3 -22,2 -147,2 -8,0 Anm.: beslutade att statens budget baserades på en reservation från M och KD. Reservationen innehåller inte belopp för alla poster i ovanstående tabell, varför en del celler lämnats tomma. Källor: , och egna beräkningar. Uppföljning av statens budget Prognosen för intäkterna från skatt på arbete har reviderats upp med knappt jämfört med vad som beräknades i statens budget . Detta beror i huvudsak på att effekten av beslutet om nedsättning av arbetsgivaravgifter för den först anställda inte blev lika stor som väntat. bedöms intäkterna från inkomstskatt bli lägre jämfört med prognosen i statens budget . Detta beror på förslaget om höjd avsättning till periodiseringsfond för enskilda näringsidkare. Arbetsgivaravgifterna har reviderats ned med . Förklaringen är främst en något lägre lönesumma. Nedsättningar av indirekta skatter blev också lägre, vilket främst förklaras av ett lägre utfall än förväntat för det s.k. växa-stödet. Intäkterna från skatt på kapital 2018 har reviderats upp med jämfört med vad som beräknades i statens budget . Det är främst skatt på företagsvinster som reviderats upp, vilket förklaras av att beskattningsutfallet blev högre. Även kupongskatt har reviderats upp jämfört med beräkningen i statens budget , på grund av ett högre utfall. bedöms intäkterna från skatt på kapital bli högre jämfört med prognosen i statens budget . Det är främst hushållens kapitalskatter som reviderats upp, vilket förklaras av högre utdelningsinkomster och kapitalvinster. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatt 2018 har reviderats ned med jämfört med statens budget . Det förklaras av att hushållens konsumtion utvecklades svagare än väntat och av att bostadsinvesteringarna minskade. Prognosen för mervärdesskatteintäkterna 2019 bedöms bli marginellt högre än prognosen i statens budget . Intäkterna från punktskatterna 2018 blev högre jämfört med prognosen i statens budget . Den huvudsakliga förklaringen till skillnaden är en förändrad redovisning av elcertifikat, som enligt nya bestämmelser ska redovisas som en intäkt under övriga skatter på energi och miljö. Denna nya bestämmelse förklarar också att prognosen för punktskatterna 2019 är högre än den i statens budget . Jämfört med statens budget medförde periodiseringseffekter att statens inkomster blev högre än väntat. Det förklaras till stor del av att kapitalplaceringar på skattekonton från företag och hushåll fortsatte att öka detta år. I prognosen i statens budget väntades återbetalningar . I förhållande till statens budget medförde periodiseringseffekter att statens inkomster blev lägre än väntat vilket beror på betalningsförskjutningar till kommuner samt till företag och hushåll. Jämfört med den beslutade budgeten blev utfallet för övriga inkomster lägre än väntat (se tabell 6.10). Det beror främst på att försäljnings- inkomsterna blev lägre än det beräkningstekniska antagandet om . Tabell 6.10 Utfall för övriga inkomster jämfört med statens budget samt en jämförelse med prognosen i budgetpropositionen Bidrag m.m. från EU Utgifter som ges som Källor: , och egna beräkningar. I detta avsnitt redovisas och analyseras utvecklingen av utgifterna i statens budget, vilka delas in i 27 utgiftsområden och posten Minskning av anslagsbehållningar. Till budgetens utgifter hör även nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen (se avsnitt 8.1). De takbegränsade utgifterna, dvs. de utgifter som omfattas av utgiftstaket, består av utgifterna inom utgiftsområde 1–25 och 27 samt utgifterna inom ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget. –I jämförelse med den beslutade budgeten beräknas de takbegränsade utgifterna sammantaget bli högre 2020, högre 2021 och högre 2022. Utgifterna ökar med 2020, 2021 och 2022 (tabell 7.10) till följd av förslag i propositionerna Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99), Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, 2019/20:199–202), Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:207–212) och aviseringar i denna proposition, samt ändring av statens budget (bet. 2019/20:FiU49, rskr. 2019/20:163–166). –I nominella termer beräknas de takbegränsade utgifterna öka med totalt 2020–2023. Den största ökningen sker 2020 då utgifterna ökar med , till stor del till följd av de åtgärder som regeringen vidtar med anledning av spridningen av det nya coronaviruset. Därefter beräknas utgifterna minska med 34 miljarder , för att sedan successivt öka 2022 och 2023 (se tabell 7.2). –De utgiftsområden som väntas bidra mest till ökningen av de takbegränsade utgifterna –2023 är utgiftsområdena 25 Allmänna bidrag till kommuner, 27 Avgiften till Europeiska unionen och 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Dessa tre utgiftsområden beräknas sammanlagt öka med . –Utgifterna för ålderspensionssystemet beräknas öka med 2020–2023. Det innebär en årlig genomsnittlig ökning , dvs. en något lägre ökningstakt än de takbegränsade utgifterna som helhet. Tabell 7.1 Utgifter inom budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter som andel av BNP Procent av BNP. Utfall 2019, prognos 2020–2023 Utgifter inom utgiftsområden exkl. Ålderspensionssystemet vid sidan av förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskredit. 2Utgifter inom budgetens utgiftsområden (exkl. utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m.) och ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Källa: Egna beräkningar. Tabell 7.2 Utgifter per utgiftsområde Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter exkl. statsskuldsräntor5 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens 1Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . förslag enligt propositionerna Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99), Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr 2019/20:199–202), Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:207–212) samt ändring av statens budget (bet 2019/20:FiU49, rskr. 2019/20:163–166). 3Posten Minskning av anslagsbehållningar beskriver skillnaden mellan beräknade anslagsnivåer och prognos för den faktiska utgiftsförbrukningen. posten Minskning av anslagsbehållningar. 5Summa utgiftsområden exkl. utg.omr. 26 Statsskuldsräntor m.m. och exkl. minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 6Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99) och bedömning av utgiftstakets nivå i denna proposition (se avsnitt 5.3). Källa: Egna beräkningar. 7.1Utveckling av de takbegränsade utgifterna över tid Nedan beskrivs prognosen för de takbegränsade utgifterna –2023. Analysen utgår från ett antal faktorer som är viktiga för utgiftsutvecklingen och som är generella för utgiftsområdena. Dessa faktorer är bl.a. beslutade, föreslagna och aviserade reformer, pris- och löneomräkning, makroekonomisk utveckling och volymförändringar. Den nominella årliga förändringen av de takbegränsade utgifterna uppdelat enligt dessa faktorer redovisas i tabell 7.3 och varje rad i tabellen kommenteras mer utförligt nedan. Förändringar av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året Prognos 2020–2023 Beslutade, föreslagna och aviserade reformer1 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i tidigare propositioner om ändringar i statens budget föreslagits eller som i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99) föreslås tillföras regelstyrda anslag som påverkas av förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). 2Begreppet volym innefattar ett antal olika slags utgiftsförändringar, till följd av bl.a. antal personer i transfereringssystemen, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. 3Utgiftsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstakets nivå. Källa: Egna beräkningar. De takbegränsade utgifterna beräknas öka med sammanlagt 2020–2023. Det motsvarar en genomsnittlig årlig ökning om . Ökningen förklaras i första hand av den makroekonomiska utvecklingen som väntas medföra att utgifterna ökar bl.a. till följd av att den genomsnittliga ersättningsnivån i de olika transfereringssystemen ökar, givet formerna för indexering i de olika systemen. Kopplat till den makroekonomiska utvecklingen ökar även anslagen för förvaltnings- och investeringsändamål i enlighet med systemet för pris- och löneomräkning. Även de beslutade, föreslagna och aviserade reformerna bidrar till ökningen. Förslagen i propositionerna Vårändringsbudget samt de extra ändringsbudgetar som tillkommit till följd av spridningen av det nya coronaviruset är en stor anledning till denna ökning. Volymrelaterade utgiftsförändringar i transfereringssystemen väntas bidra till att minska de takbegränsade utgifterna , 2021 och 2023. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Nedan beskrivs hur de takbegränsade utgifternas utveckling påverkas av alla tidigare beslut eller godkända beräkningar av samt regeringens nu aktuella förslag och aviseringar som har ekonomiska konsekvenser. Det är därmed den samlade budgeteffekten i förhållande till det föregående året som redovisas. I beskrivningen ingår även budgeteffekterna av att tidigare reformer och temporära program upphör eller minskar i omfattning. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer beräknas öka de takbegränsade utgifterna . Jämfört med 2020 minskar därefter utgifter som följer av reformer 2021–2023, då flera av åtgärderna som genomförs 2020 upphör eller minskar i omfattning. De utgiftsområden där de beräknade utgifterna ökar mest till följd av beslut –2023 är utgiftsområdena 25 Allmänna bidrag till kommunerna, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 22 Kommunikationer och 4 Rättsväsendet. Inom flera utgiftsområden beräknas utgifterna sammantaget minska 2020–2023. Det gäller bl.a. utgiftsområdena 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering och I tabell 7.4 redovisas hur beslutade, föreslagna och aviserade reformer påverkar utgifterna fördelat på enskilda utgiftsområden. Nedan kommenteras, 2020–2023, de utgiftsområden som uppvisar störst förändring av de beräknade utgifterna mellan år. Tabell 7.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med det föregående året till följd av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna reformer -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,1 -0,3 Försvar och samhällets krisberedskap -0,6 -0,8 -0,5 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -6,2 -3,1 -1,6 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning -8,8 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,1 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering -0,2 -0,7 -0,5 -0,2 -7,2 -0,8 -1,1 -0,9 -0,3 -0,1 -0,8 -0,2 Kultur, medier, trossamfund och fritid -1,6 -0,1 -0,4 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt -0,3 -0,3 -0,2 Allmän miljö- och naturvård -2,7 -0,5 -1,0 -0,1 -0,5 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -1,9 -1,7 -27,8 -0,2 -0,4 Allmänna bidrag till kommuner -9,9 Avgiften till Europeiska unionen -51,2 -2,8 -3,3 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -0,6 -0,6 -51,8 -2,8 -3,3 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket ingår inte. Vidare ingår inte medel som i tidigare propositioner om ändringar i statens budget föreslagits eller som i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99) föreslås tillföras regelstyrda anslag som påverkas av förändringar i volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag). Källa: Egna beräkningar. Förändring av beräknade utgifter Utgifterna beräknas öka med sammantaget 2020 jämfört med främst till följd av de omfattande åtgärder som initierats på grund av spridningen av det nya coronaviruset. De beloppsmässigt största utgiftsförändringarna finns inom utgiftsområdena 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning och 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Reformerna inom dessa fyra utgiftsområden uppgår sammanlagt till De beräknade utgifterna inom utgiftsområde 24 Näringsliv ökar kraftigt jämfört med till följd av de åtgärder som vidtagits på grund av effekterna av spridningen av det nya coronaviruset. Åtgärderna omfattar bl.a. ett system för korttidspermittering och kapitaltillskott till för att utöka låneverksamheten. Även inom utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner ökar utgifterna kraftigt. Detta beror på höjningar av generella statsbidrag till kommunsektorn bl.a. i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99). Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ökar de beräknade utgifterna till följd av de åtgärder som vidtagits på grund av spridningen av det nya coronaviruset. Åtgärderna omfattar bl.a. arbetsgivares rätt till ersättning för sjuklönekostnader och ersättning för karensavdrag. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg väntas utgifterna öka till följd av de åtgärder som vidtagits på grund av spridningen av det nya coronaviruset, bl.a. i form av ett särskilt stöd till regioner och kommuner och ett ökat anslag för smittbärarpenning. Utgifterna beräknas även öka till följd av ökade kostnader för läkemedelsförmånerna och satsningar för att korta vårdköerna (se bl.a. 2019/20:1, bet. 2019/20:SoU1, rskr. 2019/20:135).