prop · H703105 · 2020-03-16 00:00:00 — En huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gym- nasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen (2010:800) får, inom ramen för en försöksverksamhet, med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan ut- bildning (entreprenad). De upp- gifter som får överlämnas på entre- prenad är undervisning i karaktärs- ämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och under- visning som avser sådant gym- nasiearbete som ingår i utbild- ningen enligt skollagen. En huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gym- nasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen (2010:800) får, inom ramen för en försöksverksamhet, med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan ut- bildning (entreprenad). De upp- gifter som får överlämnas på entre- prenad är undervisning i karaktärs- ämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och under- visning som avser sådant gym- nasiearbete eller komvuxarbete som ingår i utbildningen enligt skollagen. Om sådan undervisning överlämnas på entreprenad, får även den myn- dighetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift och upp- gifter som inte är hänförliga till undervisningen överlämnas till bransch- skolan på entreprenad. Endast en kommun, en region eller en enskild fysisk eller juridisk person som uppfyller vissa villkor kan efter ansökan till den myndighet som regeringen bestämmer få ett godkännande att bedriva branschskola. Regeringen får meddela föreskrifter om sådana villkor och om urval. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2019:978. 2019/20:105 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka behovet av förändringar i regleringen av vuxen- utbildningen, huvudsakligen när det gäller skolformerna vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). Särvux är en skolform anpassad för vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada. I uppdraget ingick bl.a. att ta ställning till om det behövs undantag från skollagens (2010:800) bestämmelser om att de som fått minst utbildning ska prioriteras när det gäller antagningen till komvux på gymnasial nivå, om en förenklad betygsskala ska införas inom delar av komvux och särvux, om bestämmelserna om högskoleförberedande examen inom komvux bör förenklas och om särvux bör upphöra som egen skolform (dir. 2017:21). Utredningen antog namnet . I tilläggsdirektiv (dir. 2017:125) fick utredaren bl.a. i uppdrag att se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras. Detta uppdrag lämnades mot bak- grund av tillkännagivande om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan förbättras (bet. 2016/17:UbU16 punkt 8, rskr. 2016/17:249). överlämnade betänkandet En andra och en annan chans – ett komvux i tiden (SOU 2018:71). I propositionen behandlas utredningens förslag i betänkandets avsnitt 4.1.2, 5.13.2, 6.2.7, 7.2.3, 8.12.4, 9.2.1, 9.2.7, 9.2.8 och 9.2.9. En samman- fattning av betänkandet, i relevanta delar, finns i bilaga 1 och betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2018/03652/GV). I proposi- tionen behandlas även ovan nämnda tillkännagivande från , se avsnitt 5.7. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag att analysera och föreslå åtgärder för att alla ungdomar ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning och därmed få de kunskaper som behövs såväl i arbetslivet som för fortsatta studier. Utredningen hade inom ramen för detta i uppdrag att analysera bl.a. om det finns anledning att göra justeringar av det nationella utbudet av program och inriktningar i gymnasieskolan, och i så fall föreslå sådana justeringar (dir. 2015:31). Utredningen, som antog namnet , överlämnade betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). I betänkandet föreslog utredningen att handels- och administra- tionsprogrammets inriktning administrativ service skulle avvecklas och att programmets namn skulle ändras till handels- och serviceprogrammet. Betänkandets lagförslag, i relevanta delar, finns i bilaga 4. Betänkandet har remitterats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissyttrandena i nu aktuell del finns tillgänglig i (U2020/00722/GV). Regeringen beslutade att utifrån för- Prop. 2019/20:105 slagen till justeringar i utbudet av program och inriktningar i Gymnasie- utredningens betänkande skulle förbereda och föreslå ändringar i handels- och administrationsprogrammet i gymnasieskolan (U2018/02877/BS [delvis] och U2018/02960/S). Inom ramen för uppdraget skulle också föreslå ett nytt namn för programmet. överlämnade en redovisning av uppdraget (samma diarienummer). Skol- verket förslog att programmet skulle benämnas försäljnings- och service- programmet. I denna proposition behandlas detta namnförslag. Förslaget har remitterats av . En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissyttrandena i den del som avser namnet på programmet finns tillgänglig i (U2020/00723/GV). och Kommuner och Regioner (SKR) har beretts tillfälle att yttra sig över delar av ett utkast till lagrådsremiss, som avser förslag om ändringar i målen för komvux och prioriteringsregeln inom komvux samt en förenklad betygsskala inom vissa delar av komvux. och har inkommit med synpunkter som behandlas i avsnitt 6.2, 6.4 och 10. Synpunkter från SKR behandlas även i avsnitt 11.2. Inkomna yttranden finns tillgängliga i (U2018/03652/GV). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådet lämnade förslagen i lag- rådsremissen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. I för- hållande till de förslag som lämnats i lagrådsremissen har några språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Därutöver föreslås en ändring i bilaga 1 till skollagen, se avsnitt 9. Denna ändring är författningsteknisk och även i övrigt av sådan beskaffen- het att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande i denna del. I förhållande till lagråds- remissen föreslås dessutom en ändring i studiestödslagen (1999:1395), se avsnitt 5.6. 4 Komvux behöver i än högre grad bidra till kompetensförsörjningen Det pågår en utbyggnad och reformering av vuxenutbildningen Kommunernas vuxenutbildning, som består av de två skolformerna komvux och särvux, befinner sig i en period av såväl utbyggnad som re- inledde regeringen ett nytt kunskapslyft med ett stort antal statligt finansierade utbildningsplatser inom bl.a. komvux. infördes en rättighet för alla vuxna med behörighet till komvux att gå sådan utbildning i syfte att uppnå behörighet till universitet, högskola och yrkeshögskola. med utbyggnaden av vuxenutbild- ningen har en rad andra reformer genomförts, t.ex. infördes en ny läroplan 2019/20:105 för vuxenutbildningen , och 2016 blev utbildning i svenska för invandrare (sfi) en del av komvux. Det finns nu ytterligare behov av refor- mer. En föränderlig arbetsmarknad ställer nya krav på komvux Vuxenutbildningen spelar en mycket viktig roll för kompetensförsörj- ningen till arbetsmarknaden. Denna roll återspeglas dock inte i de över- gripande målen för komvux i skollagen. Det finns en matchningsproblematik på den svenska arbetsmarknaden. som det finns många arbetslösa har många arbetsgivare stor brist på arbetskraft med rätt kompetens. För att förändra detta missförhållande är vuxen- utbildningen avgörande. Arbetsmarknaden förändras dessutom i snabb takt och nya kvalifikationer behövs som äldre kunskaper efterfrågas mer sällan. För att möta arbetsmarknadens förändrade behov krävs en möjlighet för både yrkesverksamma och arbetslösa att skaffa de nya kunskaper som efterfrågas. Vuxenutbildningen måste därför i högre grad kunna erbjuda utbildning som efterfrågas på arbetsmarknaden. Komvux behöver anpassas till vuxenutbildningens förändrade målgrupp Målgruppen för komvux har förändrats . har kom- vux i huvudsak varit en utbildning för personer i behov av att komplettera utbildning från svensk grund- eller gymnasieskola. har komvux delvis fått en annan roll. Komvux är i betydligt större utsträckning en utbildning för nyanlända och andra utrikesfödda kvinnor och män som har behov av utbildning för att kunna få ett arbete och för att kunna delta i det svenska samhällslivet. Komvux har även fått en viktigare roll i att erbjuda kvinnor och män en chans att byta bana i livet genom att ge möjlig- het till karriärväxling. Det kan t.ex. handla om vuxna som redan har en gymnasieexamen men som är i behov av att läsa en yrkesutbildning för att byta yrke. Denna grupp prioriteras dock inte vid urval till utbildning i komvux och riskerar därför att bli utan plats. Betygsskalan har fler betygssteg än nödvändigt Betyg fyller flera funktioner, varav en viktig funktion är att vara ett instru- ment vid antagning till vidare studier. Betyg i sfi, komvux på grund- läggande nivå och särvux på grundläggande nivå ger dock inte behörighet till vidare studier. De utgör inte heller grund för urval, men trots det an- vänds samma betygsskala med fem eller sex betygssteg som i större delen av det övriga skolväsendet. Många lärare anser att den nuvarande betygs- skalan inom sfi, komvux på grundläggande nivå och särvux på grund- läggande nivå är onödigt omfattande och arbetsmässigt tidskrävande. Det är för svårt att få en gymnasieexamen från komvux En viktig uppgift för vuxenutbildningen är att kunna ta tillvara och erkänna sådana kunskaper som en individ har med sig. Regelverket för gymnasie- examen inom vuxenutbildningen är dock inte så flexibelt att detta möjliggörs i tillräcklig utsträckning. För kvinnor och män med en brokig utbildningsbakgrund kan dagens strikta regler innebära att vägen till en examen blir onödigt lång, vilket bl.a. innebär en risk för försämrad genom- Prop. 2019/20:105 strömning och ökad skuldsättning för de studerande. Det behövs enklare övergångar mellan vuxenutbildningens olika delar Kvinnor och män med en utvecklingsstörning eller en förvärvad hjärn- skada kan ha en ojämn begåvningsprofil och i vissa fall ha behov av att studera inom både särvux och komvux för att nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling. Trots att detta behov finns och trots att det är möjligt att kombinera studier inom de olika skolformerna är det få som gör det. För att stärka den aktuella gruppens möjligheter att utveckla sina kunskaper och sin kompetens behöver övergångarna mellan vuxenutbild- ningens olika delar förenklas. I denna proposition lämnas förslag om att särvux ska bli en del av komvux (avsnitt 5). Därefter följer förslagen att de övergripande målen för det utökade komvux ska kompletteras för att anpassas till förändrade behov (avsnitt 6.2), att prioriteringsregeln för vissa delar av komvux ska föränd- ras (avsnitt 6.3), att betygsskalan ska förenklas inom vissa delar av kom- vux (avsnitt 7) och att kraven på ett gymnasiearbete eller ett gymnasie- särskolearbete ska ersättas av ett krav på ett komvuxarbete (avsnitt 8). 5 Särvux ska bli en del av komvux 5.1 Särvux behöver stärkas Det behöver bli enklare att kombinera vuxenutbildningens olika delar Enligt skollagen är målgruppen för särvux vuxna med utvecklingsstörning (21 kap. 2 §). Begreppet utvecklingsstörning kan ses som en otidsenlig benämning och regeringen har därför gett en utredare i uppdrag att över- väga om ordet utvecklingsstörning bör ersättas med en mer tidsenlig benämning (Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven, dir. 2017:88). Eftersom begreppet utvecklingsstörning används i lagstift- ningen kommer det dock att användas i denna proposition. gruppen för särvux består också av vuxna som har fått en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärn- skada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, s.k. förvärvad hjärnskada (29 kap. 8 § skollagen). Målgruppen för särvux är mycket heterogen och består av kvinnor och män med varierande utbildningsbehov. Inom gruppen finns personer som har förutsättningar för och behov av att kombinera utbildning inom särvux med kurser inom komvux. De som skulle ha behov av denna typ av kombinerad utbildning är personer med lindrig utvecklingsstörning eller lindrig förvärvad hjärnskada som skulle kunna komma längre i sitt lärande genom att läsa kurser inom komvux. Inom denna grupp kan det finnas vissa nyanlända som har svårigheter med den kommunala vuxenutbild- ningen i svenska för invandrare (sfi). De svårigheter som visar sig i 2019/20:105 undervisningen kan ha helt andra orsaker än språkliga (Komvuxutred- ningen En andra och en annan chans – ett komvux i tiden, SOU 2018:71). Det finns olika uppgifter om den totala andelen personer med utveck- lingsstörning i men den uppgift som är mest förekommande är att det rör sig om ca 1–1,av befolkningen. Av dessa räknas ha en lindrig utvecklingsstörning (SOU 2018:71). Det har inte varit möjligt att få fram uppgifter om hur stor gruppen med förvärvad hjärnskada är. Möjligheter att kombinera utbildning inom särvux med kurser inom komvux finns , men i praktiken utnyttjas dessa möjligheter av olika skäl i begränsad utsträckning. uppger t.ex. att under /2017 var det endast 13 av de 3 900 eleverna inom sär- vux som också hade studerat inom sfi . framförde , under processen med att inordna skolformen sfi inom komvux, synpunkten att förändringen även borde omfatta särvux för att vuxenutbildningen skulle behandlas som en helhet. Regeringen gjorde då bedömningen att elever inom särvux skulle kunna få större tillgång till såväl kurser inom komvux som kurser inom sfi om sär- vux inordnades i komvux. Saken var dock inte utredd på ett sådant sätt att regeringen kunde föreslå någon förändring (prop. 2014/15:85). Komvux och särvux är två olika skolformer med olika målgrupper Som framgått är komvux och särvux två olika skolformer. Komvux er- bjuds på grundläggande nivå, på gymnasial nivå och i svenska för invandrare. Komvux på grundläggande och gymnasial nivå motsvarar den utbildning som ges i grund- respektive gymnasieskolan (20 kap. 3 och 4 §§ skollagen). Särvux riktar sig till vuxna med utvecklingsstörning eller som har fått en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom. Utbildningen erbjuds på grundläggande och gymnasial nivå och motsvarar den utbildning som ges i grundsärskolan respektive gymnasiesärskolan (21 kap. 3, 4, 11 och 16 §§ skollagen). Komvux och särvux regleras i var sitt kapitel i skollagen även om regleringen i vissa delar är likalydande. Läroplanen är gemensam för de två skolformerna och på förordningsnivå regleras skolformerna gemen- samt även i övrigt (20 och 21 kap. skollagen, förordningen [2011:1108] om vuxenutbildning och förordningen [SKOLFS 2012:101] om läroplan för vuxenutbildningen). Det är möjligt för en person som tillhör målgruppen för särvux att kom- binera studier inom komvux och särvux. Komvux på grundläggande och gymnasial nivå och särvux ska utformas så att den enskildes utbildning inom någon av dessa skolformer kan kombineras med studier inom vuxen- utbildningens andra skolformer. Utbildningen i sfi ska utformas så att den enskildes studier kan kombineras med andra studier inom skolväsendet. (21 kap. 11 och 16 §§ skollagen och 1 kap. 3 § förordningen om vuxen- utbildning). Kommunernas organisation kan förstärka åtskillnaden mellan skolformerna En bidragande orsak till att så få väljer att kombinera studier inom särvux och komvux kan vara att kommunerna har valt att organisera de olika skolformerna som separata verksamheter. (U 2002:01) diskuterade problemen med detta och föreslog i betänkandet För oss tillsammans – om utbildning och utvecklingsstörning (SOU 2004:98) en så nära anknytning mellan verksamheterna som möjligt. Kommittén hade uppmärksammat att utbildningen inom särvux i en del kommuner var organiserad i egna lokaler med egen personal. Komvux- utredningen konstaterar också att organiseringen av särvux skiljer sig åt mellan kommunerna. Det finns kommuner där särvux och komvux inte bara geografiskt delar lokaler utan samverkar även på andra sätt och där en integrering av särvux som en del i komvux påbörjats. Andra kommuner står långt ifrån detta. Det handlar ofta om kommuner där elevantalet är lågt och med få lärare. I en del kommuner befinner sig särvux till sin organi- sation nära barn och ungdomsskolan och är organiserad med terminer och lov. Ett pågående forskningsprojekt (En särskild skola? Undervisning och lärande i särskolan) vid om grundsär- och gymnasie- särskolan visar att skillnaderna mellan skolformerna förstärks genom skolorganisationen där det är vanligt att särskolans lärare organiseras i egna arbetslag och att samverkan med övriga skolformer inte sker i någon större utsträckning. rör inte särvux men då särvux i vissa kommuner har nära koppling till ungdomsskolan kan resultatet vara aktuellt också för den skolformen. Eleverna i särvux minskar i antal har det varit en nedåtgående trend både vad gäller antal studerande inom särvux och antal kommuner som anordnar denna typ av utbildning. Detta trots att andelen av den vuxna befolkningen med utvecklingsstörning eller med förvärvad hjärnskada inte har minskat. /2018 var det 3 605 elever i särvux, varav cirka en tredje- del studerade på gymnasial nivå och två tredjedelar på grundläggande nivå. Antalet kommuner som anordnade särvux var 180. Motsvarande uppgifter för åren 2007/08 var 4 990 elever och 221 anordnande kom- muner. Nedgången när det gäller elever kan till viss del förklaras med att det är ett resultat av en tydligare skrivning skollag som inte ger utrymme för en tolkning som innebär att t.ex. autism skulle utgöra grund för studier inom skolformen. Enligt finns indikationer på att det finns unga vuxna med utvecklingsstörning som varken arbetar, befinner sig i daglig verksamhet eller i studier och som skulle behöva studera inom särvux men av olika skäl väljer bort det. har uppmärksammat brister i särvux Skolinspektionen har i en riktad tillsyn av särvux uppmärksammat brister när det gäller studiemöjligheter för vuxna med utvecklingsstörning. Skol- inspektionen noterar dock att förbättringar skett tillsyn. (Särskild utbildning för vuxna. 2017, Skolinspektionen). 2019/20:105 Bristerna har bl.a. bestått i att vissa kommuner inte verkar aktivt för att nå målgruppen, inte erbjuder studie- och yrkesvägledning och att de inte upp- rättar individuella studieplaner av tillräckligt hög kvalitet. Enligt Skol- inspektionen skapar bristerna en risk för att den enskilda eleven inte rustas med de kunskaper och färdigheter som just denna elev behöver för fort- satta studier eller arbete. Kunskapsuppdraget för särvux behöver förstärkas Skolformen särvux växte fram genom en försöksverksamhet under 1970- talet och var då starkt kopplad till daglig verksamhet som en del i omsorgs- verksamheten vilket innebar att kunskapsuppdraget inte fick tillräckligt utrymme. För att betona utbildnings- och vuxenperspektivet beslutade att särvux, som bedrivits som en försöksverksamhet, skulle inordnas i vuxenutbildningssystemet. I propositionen som låg till grund för lagändringarna (prop. 1987/88:113) lyftes det fram att förändringarna syftade till att särvux så långt som möjligt skulle organiseras och läggas upp som motsvarande verksamhet i den övriga vuxenutbildningen. Regeringen har också senare lyft fram att särvux har ett viktigt kunskapsuppdrag. I propositionen Den nya skollagen –för kunskap, valfrihet och trygghet, som låg till grund skollag poängterades det att verksamheten inom särvux ska syfta till att ge människor möjlighet att tillgodogöra sig ny kunskap, men att det däremot inte är utbildningens uppgift att ta ansvar för daglig omsorg och stimulans (prop. 2009/10:165). Trots att kunskapsuppdraget för särvux har lyfts fram har Skolinspektionens regelbundna tillsyn av utbildningen indikerat att undervisningen inom särvux varit mer omsorgsinriktad och tenderat att inte ha tillräckligt fokus på kunskapsuppdraget. Den ovan omnämnda tillsynen genomfördes av Skolinspektionen för att bl.a. få svar på om utbildningen genomförs med utgångspunkt i kunskapsuppdraget (Skolinspektionen 2017). Trots att Skolinspektionen fann brister hos några huvudmän andas rapporten en försiktig optimism om att kommunerna har ett fokus på kunskapsuppdraget även om inga generella slutsatser kunde dras med tanke på det begränsade urval kommuner som tillsynen om- fattade. Skolinspektionen framför i rapporten att trots de relativt goda resultaten av tillsynen behövs ytterligare fokus på kunskapsuppdraget. Särvux har också, än mer än komvux, kommit att likna barn- och ung- domsskolans skolformer och vuxnas speciella behov har därmed inte blivit tillgodosett. Kopplingen till barn- och ungdomsskolan har framför allt motiverats med praktiska argument genom hänvisning till att gruppen studerande är liten, att samma lärare kan användas till undervisning både i särskolan och särvux och att administrationen förenklas. Sammantaget finns det behov av att på olika sätt stärka särvux för att ge målgruppen tillgång till en relevant utbildning. 5.2 Särvux ska upphöra som egen skolform Regeringens förslag: Särvux ska inte längre vara en egen skolform inom skolväsendet utan ska i stället ingå i skolformen komvux. Förslaget innebär att komvux utökas med två nya delar som benämns komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Komvux ska därmed bestå av följande delar: –komvux på grundläggande nivå, –komvux på gymnasial nivå, –komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå, –komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå, och –komvux i svenska för invandrare. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår också att komvux som särskild utbildning ska göras tillgänglig för vuxna utan utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada under förutsättning att det inte begränsar utbildningsmöjligheterna för den nuvarande målgruppen. Enligt utredningens förslag ska ett beslut om att erbjuda en plats på komvux som särskild utbildning i dessa fall fattas av rektorn efter en specialpedagogisk bedömning. Utredningen föreslår också att det inte ska finnas någon skyldighet att erbjuda studie- och yrkesväg- ledning inom komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå. Dessutom föreslår utredningen att det ska införas en skyldighet för huvud- män att motivera beslut om att en sökande tas emot till komvux som sär- skild utbildning på gymnasial nivå. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har ingenting att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a., , , , , En- , , , , och kommu- ner samt , kommuner och Regioner (SKR), läns landsting, , för döva, hörselskadade barn och barn med språkstörningar (DHB), i Samverkan (ViS), , och . anser bl.a. att förslaget kan underlätta för fler att delta i särskild undervisning inom särvux. DHB påpekar att sannolikheten ökar för att särskild utbildning för vuxna får en starkare och högre ställning inom utbildningsväsendet, om utbildningen upphör att vara en separat skolform. framför att förslaget kan innebära möjligheter att stärka den särskilda utbildningen. Det kan också underlätta för elever att kombinera studier inom särskild utbildning med studier i sfi eller övriga delar av komvux.