prop · H703105 · 2020-03-16 00:00:00 — Detta överensstämmer bättre med vuxen- utbildningens uppdrag att hantera arbetskraftsbrist och arbetslöshet i den samhällssituation som komvux ska verka inom. I ett regionalt perspektiv är det av stor vikt att säkerställa ett kompetent rekryteringsunderlag som motsvarar arbetsgivarnas behov. På så vis kan den regionala samhälls- utvecklingen gynnas genom konkurrenskraftiga företag och hög syssel- sättning inom både offentlig och privat sektor, som möjligheter att bredda sin kompetens gynnar kommunernas invånare i ett individuellt perspektiv. () som ställer sig positiv till förslaget uppmärksammar att förslaget innebär att personer med lång tidigare ut- bildning kan komma att prioriteras vid antagning till komvux. För det fall dessa personer tidigare bedrivit studier med studiemedel kan de få problem med finansieringen av sina studier eftersom de kan ha uppnått det maximala antalet veckor för beviljande av studiemedel. Även anser att det behöver uppmärksammas i vilken omfattning studiefinan- sieringssystemet kan behöva förändras. anser att formuleringen ”störst behov av utbild- ning” är svår att tolka objektivt och att det finns en risk att likvärdighet och rättssäkerhet vid antagning blir lidande, vilket ju också enligt för- bundet var ett skäl till att formuleringen en gång togs bort. Det är därför av stor vikt att tar fram stöd och tolkningsanvisningar till kommunernas antagningsenheter. Bland de remissinstanser som framför liknande synpunkter finns bl.a. Myndigheten för , Fal- kommun, , Folkuniversitet, Företagarna, , , Funktionsrätt och . tillstyrker förlaget men ser betydande svårigheter i hur störst behov ska tolkas på ett likvärdigt sätt vid urval till utbildning. Att bedöma vem som har störst behov är sannolikt i många fall svårare än att bedöma vem som har minst utbildning. Det är mycket viktigt att tillämpningen av ändrade urvalsregler blir rättssäker och förutsägbar. Av denna anledning bör de bakomliggande syftena tydligt framgå av för- arbeten till de föreslagna reglerna. Ett par remissinstanser, bl.a. ningspolitisk utvärdering (IFAU) och , har farhågor om att vuxna med kort tidigare utbildning kommer att missgynnas i fram- tiden. Arbetsförmedlingen avstyrker förslaget då myndigheten är tveksam till utredningens bedömning att den föreslagna förändringen inte skulle inne- bära en negativ påverkan på den grupp som är prioriterad – sökande med kort tidigare utbildning. Rådande ordning, det vill säga att den som har kort tidigare utbildning alltid ska prioriteras, bör enligt finnas kvar. Arbetsförmedlingen ser också en tydlig risk att arbetslösa som behöver utbildning för att etablera sig på arbetsmarknaden inte kommer att prioriteras före dem som kan anses ha en starkare ställning på arbetsmarknaden. Förslaget öppnar även upp för olika tolkningar och tillämpningar i kommunerna, vilket kan innebära försämrad likvärdighet för individens möjlighet att studera inom komvux i olika delar av landet. Som nämns i avsnitt 3 har och Kommuner och Prop. 2019/20:105 Regioner beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till proposition, vars förslag överensstämmer med förslaget i rutan i sak. Bestämmelsen om vad utgångspunkten för utbildningen ska vara har dock i utkastet formu- leringen ”Utgångspunkten för utbildningen ska i det enskilda fallet vara den enskildes behov och förutsättningar”. anser att det är oklart vad som menas med denna formulering. SKR är positiva till skrivningarna dels om att regeringen avser att återkomma med mer detaljerade regler för urval till komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå, dels om att regeringen kan behöva se över urvalsreglerna. Skälen för regeringens förslag Även sökande med längre tidigare utbildning kan ha stort behov av komvux Utredningen har föreslagit att skollagen ändras så att de med störst behov av utbildning prioriteras i komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Skälet är att det finns behov av att ge ökad tillgång till yrkesutbildningen för vuxna som inte har kort tidigare utbildning, och därmed inte prioriteras vid urval, men har ett stort behov av en gymnasial yrkesutbildning. Som anges ovan kan behovet av utbildning uppstå i olika skeden i livet, och oavsett om den vuxne har slutfört en gymnasial utbildning eller inte. Genom den ändring av skol- lagens prioriteringsregel som utredningen föreslår blir det möjligt att utforma urvalsreglerna på förordningsnivå på ett sådant sätt att fler grupper än de som har kort tidigare utbildning kan ingå i prioriteringsordningen vid urval. Den föreslagna förändringen av skollagens prioriteringsregel möjliggör också urvalsregler på förordningsnivå som innebär att en större andel av de sökande omfattas av rangordningen vid urval. Detta ger kommunerna ledning om hur en prioritering ska ske även mellan sökande med längre utbildning, vilket i sin tur gör att urval kan göras mer likvärdigt och transparant än vad som sker . Regeringen anser att det finns starka skäl att ändra skollagens prioriteringsregel så att de med störst behov av utbildning prioriteras. Vad menas med störst behov av utbildning? Regeringen fäster vikt vid att det blir tydligt vad som avses med begreppet ”störst behov” i den föreslagna nya prioriteringsregeln och att kommu- nerna får god vägledning inför tillämpning av bestämmelsen. Flera remiss- instanser har också kommenterat detta. framför att det är viktigt att en ny formulering inte öppnar för godtycke och alltför stora skillnader i bedömningar mellan kommunerna, vilket ser en risk med i den av utredningen föreslagna formuleringen. Det är enligt universitet t.ex. oklart vems behov som i slutändan kommer att styra vilken utbildning en enskild individ får; individens, kommunens eller arbetsmarknadens? Flera andra remissinstanser, t.ex. Skolinspektionen, framför likande synpunkter. Regeringen delar uppfattningen att den av utredningen föreslagna lagtexten är otydlig när det gäller vilka behov som kommer att styra vilken utbildning som en enskild får. I avsnitt 6.2. har regeringen föreslagit att de övergripande målen för utbildningen inom komvux ska vara att – vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande, – vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling, – den ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning, och – den ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetens- försörjningen till arbetslivet. Som angetts i avsnitt 6.2 föreslås målen anges utan inbördes prioritering, vilket innebär att huvudmannen måste planera och dimensionera utbild- ningen utifrån alla mål. I andra stycket i samma paragraf anges att utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. höver i förhållande till utredningens förslag förtydligas i lagtexten att denna bestämmelse inte avser frågan om dimensionering av utbildningen, utan vilken utgångspunkt som ska gälla vid utbildning av enskilda elever. Bestämmelsen bör därför ges formuleringen ”Utgångspunkten för ut- bildningen av en enskild elev ska vara elevens behov och förutsättningar”. Även förslaget till ny prioriteringsregel avseende vuxenut- bildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå utgår från de enskildas behov och för- Regeringen föreslår således, i likhet med utredningen, i fråga om sådan utbildning, att de som har störst behov av utbildningen ska Bestämmelsen om att utgångspunkten för utbildningen av en enskild elev ska vara den enskildes behov och förutsättningar har för- tydligats efter synpunkter från . Bestämmelsen innebär, i likhet med vad som gäller , såväl att innehållet i utbildningen ska anpassas efter elevens behov och förutsättningar som att upplägget av utbildningen ska anpassas så att den kan möta den vuxnes behov av t.ex. undervisning , deltid, på distans och av flexibla undervisningsformer i En grupp som kan anses ha stort behov av utbildningen och därmed bör beredas plats vid urval är kvinnor och män som önskar fullfölja studier inom komvux som de har påbörjat enligt en upprättad individuell studie- Det är rimligt att de som har påbörjat en utbildning ges möjlighet att En annan grupp av sökande som bör prioriteras vid urval är de som inte har uppnått kraven för gymnasieexamen eller motsvarande Även de som är arbetslösa eller riskerar att förlora sitt arbete bör tillhöra de prioriterade grupperna. Exempel på vad som avses med att riskera att förlora sitt arbete är om individen har fått besked om uppsägning eller om individen är på en arbetsplats och tillhör en personalkategori som har varslats om uppsägning. I samma kategori ingår även de som är eller har varit sjukskrivna och som på grund av sjukdom eller funktionsned- sättning inte kan återgå till sitt tidigare eller nuvarande arbete och därför behöver en utbildning för att kunna yrkesväxla. Ytterligare en annan grupp som bör prioriteras vid urval är de som behöver utbildningen för pågående Gruppen innefattar vuxna som behöver en ny yrkes- utbildning eller behöver komplettera en tidigare yrkesutbildning för att behålla sitt arbete. En annan grupp som bör vara prioriterad är de som behöver utbildningen för ett planerat yrkesval. I denna grupp finns t.ex. vuxna som har genomgått ett högskoleförberedande program i gymnasie- skolan men som inte har för avsikt att söka sig vidare till högskolan och som behöver en yrkesutbildning för att få ett arbete. Ett annat exempel är utlandsfödda med en gymnasial utbildning från sitt tidigare hemland, men med behov av en yrkesutbildning för att stärka sin ställning på den svenska arbetsmarknaden. Vidare bör vuxna som önskar att byta yrke för att de har drabbats av sjukdom, funktionsnedsättning, värk eller andra besvär, och vars effekter på hälsa och arbetsförmåga kan undvikas eller mildras om de byter arbete, att inkluderas i denna kategori. Ett ytterligare exempel är en kvinna eller man som önskar att skola om sig och byta yrkesbana mitt i yrkeslivet. Regeringen avser att återkomma med mer detaljerade regler i förordning för urval till komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbild- ning på gymnasial nivå. Detta inkluderar hur prioriteringar ska göras mellan olika grupper av sökande som alla har ett stort behov av utbild- ningen. Då samhället och arbetslivet förändras , och därmed även olika gruppers behov av utbildning, kan regeringen åter behöva se över vilka grupper som bör anses ha störst behov av utbildning i kom- vux på gymnasial nivå. SKR delar denna uppfattning. Elever med kort tidigare utbildning bör även i fortsättningen vara prioriterade Ett par remissinstanser, bl.a. IFAU och , har farhågor om att vuxna med kort tidigare utbildning, som med nuvarande regelverk ska prioriteras vid urval till komvux, kommer att missgynnas . IFAU anser att som förslaget kommer att få positiva konse- kvenser för personer med gymnasieutbildning, men med svag anknytning till arbetsmarknaden och invandrare med gymnasieutbildning från hem- landet, så kommer rimligtvis de som saknar gymnasieutbildning ges till- gång till komvux i mindre utsträckning än . Regeringen bedömer att vuxna med kort tidigare utbildning kan anses ha stort behov av utbildningen och därmed även fortsatt bör vara en av de grupper som ska prioriteras vid urval till utbildning i komvux. Vuxna med kort tidigare utbildning är ofta beroende av utbildning i komvux och om de nekas plats i utbildning riskerar de att hamna i återvändsgränder, utan möjlighet till varken arbete eller utbildning. Komvux har dessutom ett vidare syfte än att enbart förbereda för arbete eller högre studier. Komvux syftar även till att ge vuxna sådana kunskaper som de behöver för att delta i samhällslivet och främja deras personliga utveckling, vilket är mycket relevanta syften för många med kort tidigare utbildning. Vuxna med kort tidigare utbildning bör därmed betraktas som en grupp med stort behov av utbildning inom komvux och därmed även fortsättningsvis tillhöra dem som prioriteras vid urval. De bör, till skillnad från , dock inte vara den enda grupp som prioriteras. Som har nämnts har regeringen genomfört omfattande satsningar på utbildning inom komvux, inom ramen för satsningen på . Satsningarna innebär bl.a. medel till huvudmännen för fler utbildningsplatser inom komvux. 2019/20:105 därför bedömningen att nu aktuell grupp kommer att kunna prioriteras jämte de nya grupperna som också ska kunna prioriteras. Studiemedelssystemet kommer inte att påverkas CSN framför att förslaget kan få konsekvenser för studiemedlet för de personer med lång tidigare utbildning som ska prioriteras vid urval. Om dessa personer har bedrivit studier med studiemedel kan de få problem med finansieringen av sina studier eftersom de kan ha uppnått det maximala antalet veckor för att beviljas studiemedel. Även framför att det behöver uppmärksammas i vilken omfattning studie- finansieringssystemet kan behöva förändras för vuxna som redan tidigare finansierat studier på gymnasial nivå inom vuxenutbildning genom studielån/studiebidrag. Regeringen vill här påpeka att en stor andel av eleverna inom komvux har lång tidigare utbildning. Som har nämnts utgör elever med kort tidigare utbildning endast av eleverna. Det bör även nämnas att (Utbild- ningsdepartementet) har gett en utredare i uppdrag att biträda med att utreda och lämna förslag till åtgärder inom studie- medelssystemet för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna (U2019/01742/UH). De med störst behov av utbildning bör prioriteras även inom komvux som särskild utbildning Som framgår i avsnitt 6.1 fanns det tidigare i prioriteringsreglerna för särvux en formulering om ”störst behov”. Regeringen föreslår i denna proposition att dagens särvux upphör som skolform och i stället blir en del av komvux, se avsnitt 5. Som framgått är skälen bl.a. att särvux behöver närma sig den övriga vuxenutbildningen organisatoriskt, inte minst för att underlätta studier i flera delar av vuxenutbildningen . Utifrån detta resonemang är det rimligt att komvux som särskild utbildning får samma övergripande prioriteringsregel som övriga komvux, dvs. att de som har störst behov av utbildning ska prioriteras. Regeringen avser att återkomma med mer detaljerade regler för urval till komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå i förordning. Detta behövs för att huvud- männen ska kunna tillämpa bestämmelserna på ett likvärdigt sätt. Utgångs- punkten ska, liksom för komvux i övrigt, vara att de med störst behov av utbildningen prioriteras. 7 En förenklad betygsskala införs 7.1 Betygsskalan har fler betygssteg än nödvändigt Förutsättningarna för betyg skiljer sig åt mellan olika skolformer Komvux riktar sig till vuxna som av olika skäl behöver förändra sin livs- Vuxenstuderande har flera skäl att gå igenom och avsluta sina studier på så som möjligt. Den vuxne har ofta hem, familj och I många fall saknar den vuxne arbete och behöver ta studie- medel för sin och sin familjs försörjning, om detta är möjligt. Studier inom sfi och särvux berättigar inte till studiemedel. I andra fall arbetar personen vid sidan om studierna. Genom att avsluta studierna kan den vuxne snabbare komma ut på arbetsmarknaden eller vidare till fortsatta studier. För att möta den vuxnes behov behöver utbildningen i komvux vara individanpassad och flexibel, vilket bl.a. innebär att utbildningen ska tillhandahållas flexibelt , rum och i genomförande, samt finnas konti- nuerligt tillgänglig. Komvux ska sträva efter flexibla lösningar när det gäller organisation, arbetssätt och arbetsformer med utgångspunkt i individens behov och förutsättningar. Den enskilda eleven bör kunna kombinera dels studier i flera delar av vuxenutbildningen, dels studier med arbete. Till skillnad från bl.a. finns inom komvux inte någon tim- plan eller någon garanterad undervisningstid. Studierna på grundläggande nivå i komvux och inom sfi syftar till att komma vidare till nästa nivå. Progressionen i komvux på grundläggande nivå och inom sfi sker därmed på ett annat sätt än inom många andra delar av skolväsendet. I stället för att elever under en längre tids utbildning arbetar för att få ett högt betyg, sker progressionen till stor del genom att individen kan avsluta en kurs och påbörja nästa för att bli färdig med sin utbildning så fort som möjligt. Vuxenstuderande har ofta kunskaper med sig som kan valideras. Efter validering kan eleven genomgå prövning och få ett betyg på en kurs eller delkurs så att denne kan gå vidare till nästa kurs. Det innebär att en kurs kan förkortas och att fler kurser kan läsas parallellt eller efter varandra under exempelvis . Även om komvux är en del av skolväsendet skiljer sig skolformen alltså på många sätt från skolformerna för barn och unga. Vid utformningen av komvux behöver hänsyn tas till dessa skillnader, inte minst vid betygsska- lans utformning. är dock betygsskalan för komvux densamma som den betygsskala som används i bl.a. och gymnasieskolan. Vissa betyg används inte för urval och betygsskalan skapar en onödig arbetsbelastning En viktig funktion för betyg är att ligga till grund för urval till vidare studier. Betygen inom komvux på grundläggande nivå och i sfi samt inom särvux på grundläggande nivå fyller dock inte någon sådan funktion. En person som studerat på någon av dessa nivåer fortsätter normalt sina studier inom komvux eller särvux på gymnasial nivå där antagning inte sker genom urval med betygen som grund. Vid urval på dessa nivåer ges i stället företräde till sökande som har kort tidigare utbildning. Som framgår av avsnitt 6.2 föreslår regeringen att företräde i stället ska ges till de som har störst behov av utbildning. Det finns vidare varken inom kom- vux eller särvux några förkunskapskrav som är kopplade till betyg. Det som krävs för behörighet är bl.a. att individen saknar kunskaper som utbildningen är avsedd att ge och att individen har förutsättningar att till- godogöra sig utbildningen. Trots att betygen inom komvux på grund- läggande nivå och i sfi samt inom särvux på grundläggande nivå inte an- vänds för urval finns för dessa utbildningar en betygsskala med fem olika steg för godkända resultat. 2019/20:105 Inom komvux på grundläggande nivå och särvux på grundläggande nivå innebär betygssättningen en stor arbetsbörda för lärarna eftersom många betyg sätts . Inom dessa utbildningar studerar eleverna komprimerat och läser in kurser som motsvarar vad yngre elever läser i eller grundsärskolan. I de fall en vuxen får sina kunskaper validerade och genomgår prövning ska lärarna sätta betyg efter prövningen. Vidare bedrivs vuxenutbildningen kontinuerligt , vilket innebär att lärarnas arbete med betygssättning inte är begränsat till termins- eller läsårsslut utan sker vid många fler tillfällen . uppger att en klar majoritet av de lärare som utred- ningen har mött ser den nuvarande betygsskalan som onödigt omfattande och arbetsmässigt tidskrävande, framför allt inom sfi, med tanke på att betygen inte är urvalsgrundande. Hur går betygsättningen till inom komvux och särvux? Flera olika betygsskalor har använts inom det svenska skolsystemet och betygsskalornas utformning har också varierat mellan skol- formerna. innan den nuvarande betygsskalan infördes innehöll betygsskalan inom grundläggande komvux de tre betygsstegen Icke godkänt (IG), Godkänt (G) och Väl godkänt (VG). Inom sfi och särvux användes enbart beteckningarna Godkänt och Väl godkänt. Betygs- skalan för dessa skolformer skilde sig från skalan inom gymnasieskolan och komvux på gymnasial nivå som dessutom innehöll betygssteget Mycket väl godkänt (MVG). Betygsskalan ändrades 2011 till den nu gällande skalan. Dagens betygsskala för komvux på grundläggande nivå och för sfi har sex steg som betecknas med A–F. Högsta betyg betecknas med A och betyg för icke godkända resultat betecknas med F. Betygsskalan är densamma som för bl.a. , gymnasieskolan och komvux på gymnasial nivå (10 kap. 17 §, 15 kap. 23 § och 20 kap. 36 § skollagen). Betygsskalan för särvux på grundläggande nivå omfattar endast de fem stegen för godkända resultat, A–E. Denna betygsskala har i likhet med grundsärskolans och gymnasiesärskolans betygsskala inte något betygs- steg för icke godkända resultat. För en elev som inte uppnår betygssteget E utfärdas i stället ett intyg om att eleven har deltagit i kursen (11 kap. 20 §, 18 kap. 23 § och 21 kap. 19 § skollagen). Betygen ska grundas på en bedömning av elevernas kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i kursplaner. Preciserade kun- skapskrav finns för tre av betygen: E, C och A. Kunskapskraven för bety- get D innebär att kraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda. Kravet för betyget B innebär att kraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda. Kursplanerna i komvux på grundläggande nivå, särvux på grundläggande nivå och sfi är särskilt utformade för dessa utbildningar och de saknar koppling till de andra skolformerna, till skillnad från komvux på gymnasial nivå där kursplanerna i princip är desamma som i gymnasie- skolan (20 kap. 35 och 37 §§, 21 kap. 18 och 20 §§, 2 kap. 3 och 4 §§ och 4 kap. 9 § förordningen om vuxenutbildning). Utbildningen inom komvux och särvux på grundläggande nivå är upp- delad i nationella kurser. Inom komvux på grundläggande nivå finns också Om nationella delkurser saknas kan rektor besluta om att nationella kurser ska delas upp i delkurser. Även inom särvux får de nationella kurserna delas upp i delkurser. Betyg sätts både på kurser och delkurser. För en elev som har fått betyg på samtliga delkurser av en kurs ska ett sammanfattande betyg sättas på kursen i dess helhet. Inom den del av särvux på grundläggande nivå som motsvarar träningsskolan inom grundsärskolan ska inte några betyg sättas. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen. Sfi består av fyra olika kurser, A, B, C och D. En elev påbörjar sina studier på den kurs som bäst passar hans eller hennes individuella förut- sättningar. Betyg sätts på varje kurs (2 kap. 4 § och 4 kap. 6 § förordningen om vuxenutbildning och föreskrifter [SKOLFS 2017:91] om kursplan för vuxenutbildning i svenska för invandrare). En elev i komvux eller särvux kan få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kun- skaper och kompetenser som en person besitter oberoende av hur de för- värvats. Validering av tidigare kunskaper får ske inom ramen för alla kurser. En elev som genomgått validering för en del av en kurs behöver inte delta i undervisningen när det gäller den delen. Betygssättningen efter en validering sker genom prövning. Regeringen har i avsnitt 5.3 föreslagit att prövning inte bara ska vara möjligt inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå utan också inom komvux som särskild utbildning på motsvarande nivåer. utredningar har argumenterat för en förenklad betygsskala Flera utredningar har gjort bedömningen att betygsskalan bör förenklas inom komvux på grundläggande nivå och i sfi. bedömde i betänkandet Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individan- passning (SOU 2013:76) att genomströmningen skulle öka och lärarnas administrativa börda minska med färre betygssteg men lämnade inget förslag på betygsskala eller antal betygssteg. , en översyn av den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande nivå, behandlade i betänkandet vuxenutbild- ning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) frågor om vuxenutbildning på grundläggande nivå i syfte att öka anpassningen av utbildningen efter individers behov och förutsättningar.