prop · H703190 · 2020-06-23 00:00:00 — Ärenden hos avseende utländska företag med skatteskulder förväntas öka med ca 370 företag när reglerna väl är kända för de utländska företagen, men att ökningen inledningsvis kan bli högre. En ökning från ca 700 till ca 1 100 företag eller fler företag är därför omfattande och kräver att antalet handläggare inom denna del av verksamhet ökar med ca 7 årsarbetskrafter. har beräknat ökningen av de årliga kostnaderna till ca och engångskostnaden i samband med ikraftträdandet till ca . Kostnaderna för Kronofogde- myndigheten ryms inom befintliga ekonomiska ramar. bedömer att de föreslagna bestämmelserna kommer att påverka de allmänna förvaltningsdomstolarna. 2019/20:190 Forumbestämmelsen i 14 § andra stycket lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar ska tillämpas avseende överklagande av beslut för fysiska personer som är begränsat skattskyldiga i och som saknar hemortskommun här och juridiska personer som är begränsat skatt- skyldiga i . Enligt denna regel är den förvaltningsrätt behörig inom vars domkrets ärendet först prövats. Platsen för beslutande arbetsenhet blir därför avgörande när det gäller att bestämma vilken förvaltningsrätt som ska pröva ett överklagande. handläggs de flesta ärenden avseende utländska arbetsgivare och utländska arbetstagare av utlands- skatteenheter i eller i . Överklaganden av beslut kommer därför huvudsakligen att handläggas av förvaltnings- rätterna i respektive i , samt av kammarrätterna i respektive i . skriver i sitt remissyttrande att det är troligt att förslagen kommer att medföra en ökad måltillströmning och att det är svårt att svara på hur stor den blir utifrån det underlag som presenterats. efterlyser därför en mer utförlig analys i den delen. skriver i sitt remissvar att förslaget om beskattning av uthyrd arbetskraft sannolikt kommer att ge upphov till en mängd tvister mellan arbetstagare/arbetsgivare från utlandet och . Byggindustrier skriver att frågan om vad som faktiskt kan anses utgöra personaluthyrning kommer att vålla stor osäkerhet hos byggföretagen, och också bli föremål för ett antal rättsprocesser. Vidare menar byggindustrier att det kommer att finnas specifika omständigheter i många enskilda uthyrningskontrakt och att det i bedömningen av dem kommer att vara svårt att hitta ledning i praxis. Därför menar de att antalet ansökningar om förhandsbesked hos kommer att öka. Regeringen bedömer i likhet med , m.fl. att förslagen kan medföra en ökning av antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna och att målen främst kommer att röra uthyrning av utländsk arbetskraft. I och med att det handlar om ett nytt regelverk är det troligt att det finns ett större behov av att få klarhet i hur reglerna ska tillämpas. Detta behov kommer dock sannolikt att minska något i takt med att praxis etableras. Regeringen bedömer, utifrån beräkningar, att förslagen medför en genomsnittlig ökning med ca 250 mål som rör arbetstagare och 300 mål som rör företag. Utifrån en tidigare bedömning av uppskattas kostnaderna för en ökad måltillströmning till de allmänna förvaltningsdomstolarna uppgå till och för till . Därefter bedöms kostnaderna uppgå till . Även visst behov av tolk- och översättartjänster bedöms finnas vid målhanteringen i domstol. Dessa ökade kostnader för tolk- och översättartjänster beräknas till och till för samt därefter till . Kostnaderna för domstolarna ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Särskild inkomstskatt för utomlands bosatta omfattas inte av lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor. Förslaget förväntas inte få några konsekvenser för andra myndigheter. redogör i sin promemoria för de administrativa kostnaderna och andra konsekvenser som förslaget medför för främst obegränsat skattskyldiga med en svensk ekonomisk arbetsgivare. Begränsat skattskyldiga som arbetar tillfälligt i får ökade administrativa kostnader som en följd av förslaget. huvudsak i samband med upprättande av inkomstdeklarationen. kan även uppstå i hemlandet eftersom arbetstagarna kan behöva ansöka om beslut om att skatteavdrag inte ska göras i hemlandet, eller att den svenska skatten ska avräknas från skatten i hemlandet. Begränsat skattskyldiga arbetstagare kan även påverkas likviditets- mässigt om utbetalaren ska göra skatteavdrag både i och i det land där arbetstagaren normalt sett är bosatt eller arbetar, och arbetstagaren får bära kostnaden för de dubbla skatteavdragen till dess arbetstagaren har möjlighet att begära avräkning av skatten. De skyldigheter och de kostnader som uppkommer för begränsat skattskyldiga arbetstagare som arbetar i motsvarar de skyldigheter och kostnader som föreligger för en arbetstagare från som tillfälligt arbetar i ett annat land. För obegränsat skattskyldiga medför förslaget i de flesta fall en minskad Dessa arbetstagare ansvarar själva för betalning av preliminär skatt på sina inkomster. Genom förslaget läggs detta ansvar över på Byggindustrier skriver i sitt remissvar att enskilda arbetstagare kan hamna i en prekär situation om utbetalaren gör skatteavdrag både i och i det land där arbetstagaren normalt sett arbetar. skatteadministrationen i aktuellt land kan det i värsta fall dröja länge innan felaktigt innehållen skatt återbetalas. TCO menar att det finns en risk att en person kan få betala preliminär skatt i både hemlandet och , för att kanske och efter mycket besvär få tillbaka sina pengar. LRF skriver att personer som arbetar i kan få ligga ute med kostnader för t.ex. sjukvård på grund av att det kan ta för att göra en socialförsäkringstillhörighetsutredning. Svenskt näringsliv, Teknikföretagen, och påpekar i sina svar till det kompletterande förslaget att en månatlig rapportering innebär att preliminärskatt betalas i två länder och att detta kan medföra att arbetsgivaren måste låna den anställde ett belopp för att täcka preliminärskatten. Regeringen delar bedömning att de administrativa kostnaderna ökar för begränsat skattskyldiga personer som arbetar tillfälligt i och att det kan förekomma att inkomsten under en kortare eller längre tidsperiod är föremål för dubbla skatteavdrag, något som också flera remissinstanser understryker. Detta bör dock ses mot av att sådana situationer kan uppstå för många begränsat 2019/20:190 skattskyldiga . I den meningen medför förslaget att det blir en mer likformig situation med begränsat skattskyldiga personer som arbetar åt en arbetsgivare med fast driftställe i . är det viktigt att på ett bra sätt ger stöd och vägledning till denna grupp av skattskyldiga, som får en förändrad skattesituation. En förändring som kommer att underlätta för skattebetalarna är förslaget om besked om särskild inkomstskatt. Personer som beskattas både i och i sitt hemland för samma inkomst kan normalt ansöka om att dubbel- beskattningen undanröjs i hemlandet. Oavsett om detta sker med stöd av skatteavtal eller enligt intern rätt kan personen behöva visa upp ett underlag som visar att inkomsten har beskattats i och att skatten är betald. Den skattskyldige kommer med ett besked om särskild inkomstskatt automatiskt få ett underlag som visar vilken inkomst som har beskattats och vilken skatt som har betalats i (avsnitt 6.6). Frågan om socialförsäkringstillhörighet ligger utanför detta lagstift- ningsärende. Personer som berörs av de olika förslagen är dels begränsat skattskyldiga personer som arbetar tillfälligt för ett svenskt företag som är att betrakta som ekonomisk arbetsgivare, dels obegränsat skattskyldiga som utför arbete åt en utländska arbetsgivare som inte har fast driftställe i . Antalet begränsat skattskyldiga som kommer att omfattas av de föreslagna reglerna uppskattas uppgå till 23 000. Enligt utstationeringsregister var cirka 41 500 personer utstationerade i . Av dessa bedöms omfattas av de föreslagna reglerna (redovisades totalt 84 260 utstationeringar varav 46 124 bedöms omfattas av de föreslagna reglerna, vilket motsvarar ). Antalet obegränsat skattskyldiga som har en utländsk arbetsgivare utan fast driftställe i uppskattas uppgå till 1 400 personer. Uppskattningen görs utifrån den beräknade lönesumman och genomsnittslönen i enligt SCB, : 552 / 0,394 ≈ 1 400. Hur de administrativa kostnaderna för begränsat skattskyldiga personer påverkas av förslaget skiljer sig troligen åt mellan olika personer, beroende på exempelvis hur reglerna för eliminering av dubbelbeskattning och preliminärskatteinbetalningar ser ut i respektive hemland. Det är med andra ord troligen stor spridning mellan de administrativa kostnaderna i den grupp som berörs. Ett mycket grovt antagande är att den tid som får läggas på att hantera skattskyldigheten i och följderna av denna på beskattningen i hemlandet rör sig i spannet mellan en och . Med ett antagande om en timkostnad motsvarande den lön som används i beräkningen av den offentligfinansiella effekten kan den totala kostnaden beräknas uppgå till (23 000 x 1 850 / 8 x (1 + 5) / 2 ≈16,). Obegränsat skattskyldiga personer bedöms få lägre administrativa Prop. 2019/20:190 kostnader som en följd av förslaget eftersom skyldigheten att dra av och redovisa preliminärskatt övergår från arbetstagaren till arbetsgivaren. 14.4.3Övriga konsekvenser för enskilda Förslaget om att begränsat skattskyldiga arbetstagare ska beskattas i när de utför arbete för ett företag i innebär att neutralitet uppnås mellan arbetstagare som är anställda av och utför arbetet för ett företag eller offentlig sektor i , och arbetstagare som är anställda av ett företag i utlandet men som utför arbetet för ett företag eller offentlig sektor i . Det blir inte möjligt att undvika beskattning i genom att anlita eller anställa arbetstagare via ett utländskt bemannings- företag eller ett utländskt koncernföretag. Alla som utför ett arbete i för ett svenskt företag kommer således att betala skatt på samma villkor. Det innebär också att kommer att beskatta utländska arbetstagare som arbetar i för ett företag här på samma sätt som redan sker i de flesta av våra grannländer. 14.5 Effekter för företag och andra utbetalare konstaterar att de föreslagna bestämmelserna innebär en stor skillnad för utländska företag som bedriver verksamhet i , eftersom företagen enligt nu gällande regler ofta inte har någon registrerings- eller rapporteringsskyldighet hos . föreslagna bestämmelserna innebär att en, för dessa företag, ny administrativ börda införs. Den administrativa bördan blir dock inte mer omfattande än vad som gäller för företag i . utländska företag att bedriva verksamhet i påverkas men försvåras inte på ett sådant sätt att det begränsar möjligheterna till eller gör det omöjligt att bedriva verksamhet här. Även svenska företag påverkas. gäller dels företag som hyr arbetskraft från ett utländskt företag, dels företag som anlitar utländska näringsidkare utan F-skatt för uppdrag. gör bedömningen att förslagen kommer att ge upphov till kraftigt ökat regelkrångel. remissvaret att leda till omfattande tillämpningssvårigheter och svåra När det gäller förslaget om beskattning av uthyrd utländsk arbetskraft anser att det riskerar att få negativa effekter på attraktionskraft av utländsk kompetens. förslaget att ta bort undantaget från att göra skatteavdrag för utländsk näringsidkare utan fast driftställe i menar att det blir svårare och dyrare för svenska företag att anlita utländsk expertkompetens för kortare uppdrag. anser att effekterna av att ändra från ett formellt till ett ekonomiskt arbetsgivaransvar bättre bör beskrivas. NNR anser också att borttagandet av undantaget från att dra preliminär skatt för utländska företag under vissa omständigheter kommer att skapa betydande administrativt krångel för utländska näringsidkare utan F-skatt och att konsekvenserna av detta bör I sitt yttrande över det kompletterande förslaget upprepar NNR sin 2019/20:190 uppfattning att konsekvensanalys behöver kompletteras i fler NNR anser att förslaget gör det krångligare för utländska företag att bedriva verksamhet i utan att några avgörande positiva effekter kan uppnås. De menar att förändringen av grundprincipen från formell till ekonomisk arbetsgivare är så ingripande att konsekvensutredningen blir särskilt viktig. NNR vill se en utförligare beskrivning av konsekvenserna av kravet på skatteavdrag för utländska näringsidkare utan F-skatt, såväl för de utländska uppdragstagarna som för de svenska uppdragsgivarna. skriver i sitt remissvar att verket generellt är positivt till förslag som stärker företagens konkurrenskraft och skapar bra och rättvisa spelregler för företagande. är dock tveksamt till om förslag kommer att ge önskad effekt. Vidare anser att den totala administrativa kostnaden som följer av förslagen är väl hög i relation till de förväntade Byggindustrier välkomnar en bättre kontroll av utländska företag som kommer till och anser vidare att konsekvensanalysen belyser relevanta och viktiga aspekter av förslaget, men att vissa frågor hanteras något lättvindigt. uppfattar att förslaget kommer att drabba mindre företag hårdare än större kommer antagligen att ha en organisation som bättre kan hantera de krav som ställs än vad mindre företag kommer att ha. Byggindustrier befarar att de sammantagna effekterna av förslaget medför att färre utländska företag kommer att vilja verka i . Företagarna avstyrker förslaget om borttagande av undantaget från att dra preliminärskatt på utbetalningar till ett utländskt företag utan fast driftställe i och uppmanar regeringen att göra en ordentlig analys av hur omfattande tillämpningsområdet bör vara, hur det lämpligen kan avgränsas och även analysera de negativa effekter som skulle bli följden. I sitt remissvar till det kompletterande förslaget menar att inte tillräckligt gjorts avseende begränsningar av den identifierade regelosäkerheten, och inte heller någon yttrande till det kompletterande förslaget att den föreslagna ändringen inte omfattar företag med filialstruktur, vilket gör att SINK även i fortsättningen skapar en stor administrativ börda för sådana företag. anser när det gäller förslaget om borttagande av undantaget från skyldighet att dra skatt på betalningar till utländskt företag att borde ha analyserat konsekvenserna för svenska företag som kommer att behöva samlade bedömning är att förslaget om beskattning av uthyrd arbetskraft skulle göra det betydligt svårare för utländsk arbetskraft att verka i . Detta på grund av ökat regelkrångel och sämre rättssäkerhet för både arbetstagare och och är positiva till förslagen eftersom de medför konkurrensneutralitet på skatteområdet mellan olika arbetsgivare och arbetstagare. eftersom de minskar möjligheterna för utländska företag att konkurrera på den svenska arbetsmarknaden genom lägre arbetskraftskostnader, Svenska () välkomnar förslaget att arbets- tagare som utför arbete åt en verksamhet i ska betala skatt. anser dock att förslaget även borde omfatta utländsk arbetskraft i form av underentreprenörer och inte bara uthyrda arbetstagare. har många självständiga entreprenörer i praktiken samma ställning som en inhyrd arbetstagare. Uthyrningsregelns tillämpning för underentreprenörer har beskrivits i avsnitt 6.4. Företrädare för svensk bärnäring och framför i sina remissvar, till regeringens kompletterande förslag, sina uppfattningar om konsekven- serna för den svenska bärnäringen. Enligt remissvaren medför förslaget om beskattning av uthyrd arbetskraft att kostnaderna för den bärråvara som används i bärnäringen kommer att öka med , vilket kommer att medföra att näringen slås ut i flera led. Den minskning av skatteintäkterna som skulle bli följden av en sådan utslagning beaktas enligt remissvaren inte i konsekvensanalysen. Enligt remissvaren medför dessutom förslaget att den bärplockning som utförs av organiserad inhyrd arbetskraft, från främst , kommer att ersättas med obeskattad oorganiserad arbetskraft, som inte har samma skyddsnät vad gäller garantilöner, boende och utbildning. Mot bakgrund av bärnäringens situation föreslår att en tidsgräns införs för särskilda yrkesgrupper. Regeringen delar bedömning att förslagen medför en betydande förändring för utländska företag jämfört med dagens regler och att konsekvenserna i viss mån förstärks av att många av de berörda företagen är förhållandevis små. Det går inte att utesluta att den ökade administrativa bördan får en viss negativ inverkan på utbudet av och efterfrågan på inhyrd utländsk arbetskraft. En viktig utgångspunkt i analysen är dock att förslagen medför att samma regler kommer att gälla för utländska företag som för företag som tillbaka är verksamma i . Förslagen medför således en ökad likformighet i ett konkurrensperspektiv. Att företag som varit verksamma i , genom sin erfarenhet, har bättre förutsättningar att hantera regelverket, än företag som har kortare erfarenhet, bör inte betraktas på annat sätt än vad som görs för andra faktorer som har betydelse för företagens möjligheter att konkurrera på olika marknader. Det är dock viktigt att i sitt stöd och sin vägledning till företagen inom rimliga gränser anpassar sig efter företagens förutsättningar, t.ex. genom att tillhandhålla information på olika språk. Förslagen påverkar även svenska företag som anlitar utländska företag för uppdrag eller inhyrning av arbetskraft. Denna påverkan sker främst genom en ökning av kostnaderna för att anlita utländska företag, för olika uppdrag eller för att hyra arbetskraft. Hur det enskilda företaget påverkas beror främst på två faktorer. Den första är differensen i skattenivå mellan och det anlitade företagets hemland, ju större skillnaden är desto större blir påverkan. Den andra faktorn är hur stor del av det svenska företagets arbetskraft som är inhyrd. Om en stor del av det utförda arbetet utförs av inhyrd arbetskraft blir påverkan större. När det gäller inhyrd arbetskraft innebär förslaget att det är den som kommer att förfoga över det värde som arbetet skapar, som också kommer att betraktas som arbetsgivare, inte den som formellt betalar ut lönen. För arbetskraft som är bosatt i har det ingen betydelse om den ekonomiska och formella arbetsgivaren är samma person eller inte, beskattningen är ändå densamma. Förslaget innebär att samma likformighet uppnås för arbetskraft som hyrs in från ett annat land, vilket skapar en ökad konkurrensneutralitet mellan företag. 2019/20:190 konkurrensneutraliteten medför dock ökade kostnader för vissa företag främst genom ökade arbetskraftskostnader. I vissa branscher, såsom byggsektorn, bedöms inte andelen inhyrd arbetskraft ha sådan omfattning att det får någon stor betydelse för sektorn som helhet. antalet anställda i byggindustrin till ca 330 000 fjärde kvartalet 2019, vilket kan jämföras med att det totala antalet arbetstagare som bedöms påverkas av de föreslagna reglerna uppgår till cirka 23 000, varav byggsektorn står för . Det finns dock andra branscher med en större andel inhyrd arbetskraft som kan ställas inför en större omställning. Som framförs av bl.a. företrädare för svensk bärnäring blir detta fallet för Enligt bärnäringens egna beräkningar kommer beskattningen av inhyrd arbetskraft att medföra att priset på bärråvaran kommer att öka med , vilket enligt dem kommer att medföra en utslagning av den Regeringen har tagit del av underlaget till Av underlaget framgår att den beräknade prisökningen utgår från en ökad skattekostnad om och ökade kostnader för arbetsgivaravgifter. Den beräkning som gjorts av bärnäringen behöver justeras i åtminstone två avseenden innan den kan anses ge en rättvisande bild av de ekonomiska konsekvenserna av ett ekonomiskt arbetsgivarbegrepp. För det första ska, till skillnad från bärnäringens beräkningar, inte arbetsgivaravgifter inräknas eftersom varken sociala avgifter eller särskild löneskatt behöver betalas för inhyrd arbetskraft till följd av förslagen i propositionen. andra måste hänsyn tas till att den inhyrda arbetskraften även betalar skatt i sina hemländer, och att de flesta länder har ett system för att eliminera dubbelbeskattning för personer med hemvist i landet. medför beskattningen av inhyrd arbetskraft således att beskattningen av arbetstagarnas inkomster överförs från arbetstagarnas hemländer till , och att den totala skatten endast ökar till den del den svenska skatten är högre än skatten i arbetstagarnas hemländer. Detta innebär i sin tur att det inte är självklart att nettolönen påverkas i särskilt hög grad av Kostnaderna för de företag som hyr in arbetskraften ökar endast till den del som bruttolönen behöver höjas till en nivå där nettolönen är tillräckligt hög för att fortfarande locka arbetskraft. Regeringen har gjort en grov uppskattning av hur mycket bruttolönerna behöver höjas för att nettolönen ska vara oförändrad i ett antal näringar som i hög grad använder sig av inhyrd arbetskraft för vissa arbetsuppgifter. Dessa näringar är bär- och trädgårdsnäringarna samt skogs- och jordbruk. I uppskattningen förutsätts att inkomsterna som intjänas i beskattas i respektive hemland och att den svenska skatten avräknas från skatten i hemlandet. Vidare bygger uppskattningen dels på antagandet att den genomsnittliga skattesatsen i hemlandet för personer som arbetar i bärbranschen uppgår till och att den för personer som arbetar inom skogsbruk, jordbruk och trädgårdsnäringen uppgår till , dels på att mellan av ersättningen består av inte Med dessa förutsättningar och antaganden beräknas bruttolönen i bärnäringen behöva höjas med mellan för att nettolönen ska vara oförändrad. beräknas bruttolönen behöva höjas med mellan för att nettolönen ska vara oförändrad. Även om de beräknade kostnads- ökningarna inte är så stora som bärnäringen själva uppskattar dem till så är de inte obetydliga. ska nämnas att även antagandet om att nettolönen behöver vara oförändrad för att den ska vara tillräckligt hög för att fortfarande locka arbetskraft är osäkert. Mot bakgrund av bärnäringens speciella förutsättningar kommer regeringen att följa hur bärnäringen påverkas. När det gäller tillämpningen av reglerna om ekonomisk arbetsgivare kan det finnas situationer där bedömningar behöver göras, t.ex. om en person som är utsänd av ett företag i ett annat land är att betrakta som inhyrd eller inte. Sådana bedömningar är mer motiverade ju ett besök från ett annat land varar. Därför bör också den föreslagna tidsgränsen medföra att detta slags bedömningar endast undantagsvis kommer att behöva göras. Generellt anser regeringen att den princip som ligger bakom förslaget är viktig, såväl utifrån de grunder som gäller för beskattning som ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. Principen att arbete som utförs i ska beskattas på ett jämförbart sätt, oavsett om det utförs av anställda eller av inhyrd arbetskraft, medför att samma villkor gäller för alla svenska företag. Lika villkor och konkurrensneutralitet medför att resurserna i ekonomin används på ett effektivt sätt och att näringslivets förutsättningar att växa och utvecklas utnyttjas på bästa sätt. I förlängningen innebär det också att skattebasen värnas och utvecklas i takt med ekonomins tillväxt. Ett införande av särskilda undantag för vissa branscher skulle inte bara medföra ett mer komplext skattesystem och en snedvridning av konkurrensen i näringslivet, utan skulle även strida mot statsstödsreglerna (se vidare avsnitt 6.3). När det gäller förslaget att ersätta undantaget från att göra skatteavdrag för utländsk näringsidkare, utan fast driftställe i , med ett undantag som avser sådana som inte utför arbete i bedömer regeringen att det medför en ökad administrativ börda för såväl utbetalaren som mottagaren av ersättningen. Förslaget innebär att bedömningen av om fast driftställe finns eller inte läggs på i stället för utbetalaren. Denna bedömning fordrar dock att information lämnas till . Regeringen anser att konsekvenserna inte är så omfattande och allvarliga att de skulle överväga fördelarna med att skapa en mer likformig konkurrens mellan de näringsidkare som verkar på den svenska marknaden.