prop · H70375 · 2020-03-10 00:00:00 — Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, a) anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för budgetåret 2020 avseende , , Ekonomistyr- ningsverket, , , Kammarkollegiet, , , , Statens servicecenter, , , Stats- kontoret, , anslaget 1:1 Statskontoret, medel för finanspolitisk utveckling, anslaget 1:14 inom utgiftsområde 2 respektive anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, 1: beslutade regeringen respektive anslaget 1:16 Finansmarknadsforskning. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, 2 och 3: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende Riksgälds- Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, 4: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslaget 1:14 inom utgifts- Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, 5 och 6: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende Kammarkollegiet. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, 7: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, 8: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, b) bemyndiganden om ekonomiska åtaganden, 9: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, c) godkännande av investeringsplaner, 1: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, c) godkännande av investeringsplaner, 2: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 2, d) bemyndigande för Nordiska investeringsbanken och e) godkännande av stadgeändringar för Nordiska investeringsbanken, 1–4: beslutade rege- ringen om ett uppdrag till att säga upp garantiavtal för projektinvesteringslån och miljöinvesteringslån i Nordiska investerings- banken. beslutade regeringen om ingående av överenskom- melse om stadgeändring och utställande av statliga garantier i Nordiska investeringsbanken. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner 2019/20:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen 1:1, 1:2, 1:3 och 1:4 inom utgiftsområde 25. 2019/20:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslaget 1:2 inom utgiftsområde 26 respektive Riksgälds- kontoret. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 2019/20:1, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 27, a) anslag : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslag 1:1 Avgiften till Europeiska unionen. Punkt 1 om statens budget inom utgiftsområde 27, b) bemyndigande om ekonomiska åtaganden: Avsikten är att skrivelsen i denna del kommer att behandlas i budgetpropositionen . Följande punkt är inte slutbehandlad: 1 b). 2019/20:75 Finans- departementet 2019/20:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Vissa bestämmelser om legitimation och behörighet för lärare och för- skollärare 2012/13:187, bet. redovisad, se skr. 2013/14:75 (U 23), 2014/15:75 (U 8), 2015/16:75 (U 6), 2016/17:75 (U 5), 2017/18:75 (U 3) och 2018/19:75 (U 1). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om plan för att legitimera fler yrkesgrupper*: har tillkännagett för regeringen att regeringen bör återkomma till med en plan för hur fler yrkesgrupper kan innefattas i legitimations- reformen (bet. 2013/14:UbU6 s. 9 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. identifiera even- tuella problem som följer av reglerna för legitimation och behörighet och bedöma om det fanns behov av att justera reglerna om legitimation och behörighet utan att reformens grundprincip förändras för att underlätta kompetensförsörjning (U 2016:06, dir. 2016:76). I detta uppdrag ingick bl.a. att överväga om undantagen från kraven på legitimation och behö- righet för lärare i modersmål och i yrkesämnena borde upphöra och hur en sådan förändring i så fall skulle kunna genomföras. Om utredaren föreslog att undantagen skulle upphöra skulle utredaren föreslå en tidsplan för när undantagen för dessa lärare skulle upphöra med hänsyn till tillgången på lärare med behörighetsgivande utbildning samt föreslå insatser för hur andelen behöriga lärare i yrkesämnen och modersmål kunde öka. Utredaren skulle vidare överväga om fritidspedagoger eller motsvarande skulle omfattas av legitimationssystemet och i så fall hur en sådan förändring skulle kunna genomföras, inklusive en tidsplan för genom- förandet. lämnade utredaren delbetänkandet Utbildning, under- visning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola (SOU 2017:51). Delbetänkandet innehöll bl.a. förslag om ändring av legitimations- och behörighetsreglerna. lämnade utredaren slutbetänkandet Med undervisningsskick- lighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling (SOU 2018:17). beslutade regeringen propositionen Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas (prop. 2017/18:194). I propositionen föreslogs bl.a. att det undantag i skollagen (2010:800) som gav fritidspedagoger eller motsvarande möj- lighet att undervisa i fritidshemmet utan legitimation och behörighet skulle tas bort. beslutade i enlighet med förslagen i propositionen och regeringen utfärdade den lag om ändring i skollagen som antagit (bet. 2017/18:UbU31, rskr. 2017/18:430, SFS 1303). Övriga förslag i betänkandena bereds inom . beslutade regeringen att ge en särskild 2019/20:75 Utbildnings- departementet 2019/20:75 Utbildnings- departementet utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga behovet av åtgärder när det gäller undervisningen i modersmål och studiehandledning på modersmål i och motsvarande skolformer (dir. 2018:38). lämnade utredaren betänkandet För flerspråkighet, kunskapsutveckling och inkludering – Modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2019:18). I betänkandet finns rekommendationer om hur lärarförsörjningen inom ämnet modersmål ska kunna tryggas och utvecklas, bl.a. en mer flexibel grundlärarexamen samt ändrade krav för behörighet att undervisa i ämnet modersmål. Förslagen bereds inom . Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning Prop. 2014/15:1, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (U 26), 2015/16:75 (U 11), 2016/17:75 (U 8), 2017/18:75 (U 5) och 2018/19:75 (U 3). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om anslag inom utgiftsområde 16 4.under 2015 besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovations- plattform inom råvaror (KIC Raw materials) under för innovation och teknik (EIT) och –2022 besluta om en årlig medlemsavgift på högst med det förtydligandet att den årliga medlemsavgiften avses belasta anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå med , 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå med , 2:18 Kungl. tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå med och 2:20 : Forskning och utbildning på forskarnivå med : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen. De årliga medlemsavgifterna är fastställda i euro. På grund av den försvagade svenska kronan visade sig bemyndigandet inte vara tillräckligt omfattande för att göra det möjligt att betala de årliga medlemsavgifterna till plattformen. Regeringen föreslog därför i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2015/16:99) att regeringen bemyndigas att under 2016−2022 besluta om årliga medlemsavgifter till KIC Raw materials under EIT enligt följande: 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå högst , 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå högst , 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå högst och 2:20 : Forskning och utbildning på forskarnivå högst . beslutade i enlighet med regeringens förslag (se skr. 2016/17:75 [Fi 55] om vårändringsbudget , utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, d). Av samma anledning föreslog regeringen i propositionen Höständringsbudget för 2018 (prop. 2018/19:2 avsnitt 3.15 s. 26) att regeringen bemyndigas att under 2018−2022 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga medlemsavgifter till EIT Raw materials på högst . beslutade i enlighet med regeringens förslag (se skr. 2017/18:59 om höständringsbudget , utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning).Vidare föreslog regeringen av samma anledning i propositionen Vårändrings- budget (prop. 2018/19:99 avsnitt 6.15 s. 26) att regeringen bemyndigas att under 2019−2022 för anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå, 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:20 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga medlems- avgifter till EIT Raw materials på högst vardera. beslutade i enlighet med regeringens förslag (se rskr. 2018/19:288) [Fi 76] om vårändringsbudget , utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, d). beslutade regeringen regleringsbrev för avseende an- slagen. 5.under 2015 besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovations- plattform inom hälsa (KIC Healthy living) under för innovation och teknik (EIT) och –2022 besluta om en årlig medlemsavgift på högst med det förtydligandet att den årliga medlemsavgiften avses belasta anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå, 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:18 Kungl. tekniska hög- skolan: Forskning och utbildning på forskarnivå med vardera: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen. De årliga medlemsavgifterna är fastställda i euro. På grund av den försvagade svenska kronan visade sig bemyndigandet inte vara tillräckligt omfattande för att göra det möjligt att betala de årliga medlemsavgifterna till plattformen. Regeringen föreslog därför i propositionen Vårändrings- budget (prop. 2015/16:99) att regeringen bemyndigas att under 2016−2022 besluta om årliga medlemsavgifter till KIC Healthy living under EIT enligt följande: 2:4 : Forskning och utbild- ning på forskarnivå, 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå om högst vardera. beslutade i enlighet med regeringens förslag (se skr. 2016/17:75 [Fi 55] om vårändringsbudget , utgiftsområde 16 Utbildning och univer- sitetsforskning, e). Av samma anledning föreslog regeringen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99 avsnitt 6.15 s. 131) att regeringen bemyndigas att under 2019−2022 för anslaget Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift till EIT Health på högst . beslutade i enlighet med regeringens förslag (se rskr. 2018/19:288 [Fi 76] om vårändringsbudget , utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning). Vidare föreslog regeringen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2019/20:2 avsnitt 3.12 s. 26) att regeringen bemyndigas att under 2019/20:75 Utbildnings- departementet 2019−2022 för anslaget 2:16 : Forskning och utbild- ning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift till kunskaps- och innovationsplattformen inom hälsa under för innovation och teknik (EIT Health) på högst beslutade regeringen regleringsbrev för budgetåret 2020 avseende anslagen. Punkten är slutbehandlad. 2014/15:44, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (U 15), 2016/17:75 (U 10), 2017/18:75 (U 7 och 2018/19:75 (U 5). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om utvärdering av fjärrundervisning*: har tillkänna- gett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen i sin utvärdering av fjärrundervisning dels särskilt bör granska hur lagändringen påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare, dels särskilt bör följa försöksverksamheten med fjärrundervisning i alla ämnen och återkomma med en delrapport (bet. 2014/15:UbU3 s. 15 f.). gav regeringen i uppdrag att bl.a. utvärdera fjärrundervisning, inklusive fjärrundervisning enligt förord- ningen (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning. uppdraget ingår bl.a. att myndigheten ska bedöma hur möjligheten till fjärrundervisning påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga Myndigheten skulle lämna en delredovisning av uppdraget till och en slutredovisning (U2015/04701/S). lämnade en delredovisning av uppdraget och en (U2017/00488/GV) och slutredovisade uppdraget den (U2018/04181/GV). Regeringen avser att återkomma till i frågan under /20. Punkten är inte slut- Punkt 4 om utökade möjligheter till undervisning och fjärrundervisning på entreprenad*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över 2014/15:UbU3 s. 16 f.). ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå hur skolhuvudmän genom fjärrundervisning på entreprenad eller på annat sätt kan ges ökade möjligheter att erbjuda elever modersmålsundervisning och studiehand- ledning på modersmål (U 2015:09, dir. 2015:112). I direktiven bedömde regeringen att de två frågorna som enligt tillkännagivande ska utredas låg nära varandra och att det var ändamålsenligt att samla båda uppdragen inom en och samma utredning. Regeringen ansåg dock, i likhet med , att det var angeläget att frågan om utökade möjligheter till fjärrundervisning på entreprenad i modersmål och studiehandledning på modersmål utreddes skyndsamt och utredaren fick därför i uppdrag att lämna förslag i dessa frågor i ett delbetänkande. lämnade utredaren delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). Betänkandet remitterades och överlämnade regeringen till propositionen Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål (prop. 2015/16:173). beslutade i enlighet med förslaget i propositionen och regeringen utfärdade den lag om ändring i skollagen (2010:800) som antagit (bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315, SFS 761). Utredningen skulle även bl.a. bedöma om bestämmelserna i 23 kap. skollagen om entreprenad och samverkan bör ändras och vid behov föreslå nya ändamålsenliga avtals- former för skolhuvudmän som avser att ingå avtal med varandra om att utföra uppgifter avseende undervisning. Denna del av uppdraget redovi- sades . Betänkandet remitterades och remisstiden gick ut . Regeringen avser att återkomma till med en proposition under /20. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 3 och 4. Motioner från allmänna motionstiden /15, bet. 2014/15:UbU10 redovisad, se skr. 2015/16:75 (U 16), 2016/17:75 (U 11), 2017/18:75 (U 8) och 2018/19:75 (U 6). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 4 om grundläggande högskolebehörighet för elever i gymnasie- skolan*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att det fortsatt ska vara en rättighet och inte en skyldighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram att läsa in grundläggande behörighet till högskolan (bet. 2014/15:UbU10 s. 15 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a., efter att ha analyserat olika alternativ, föreslå hur elevens rättighet att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan kan stärkas (U 2015:01, dir. 2015:31). och beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2015:82 och dir. 2015:141). Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77). Utredningen föreslog att det fortsatt ska vara en rättighet, inte en skyldighet, att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan. Betänkandet remitterades och remisstiden gick ut . remitterades promemorian Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program (U2017/03537/GV). Även förslaget i den promemorian innebar att det fortsatt ska vara en rättighet, inte en skyldighet, att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet till högskolan. Remisstiden gick ut . beslutade regeringen propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla 2019/20:75 Utbildnings- departementet nationella program (prop. 2017/18:184). Inte heller i propositionen föreslogs att det skulle bli en skyldighet för elever på gymnasieskolans yrkesprogram att läsa de kurser som leder till grundläggande behörighet i I stället föreslogs att rätten skulle stärkas. förslaget i propositionen (bet. 2017/18:UbU30, rskr. 2017/18:429). Regeringen har lagt skrivelse om detta till handlingarna. 2019/20:1 utg.omr.16 avsnitt 3.5 s. 105) angivit att tillkännagivan- det får anses slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Kvalitetssäkring av högre utbildning Skr. 2015/16:76, bet. Motioner från allmänna motionstiderna 2014/15 och 2015/16. redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 16), 2017/18:75 (U 11) och 2018/19:75 (U 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om utvärdering av det nya systemet*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utvärdera och följa upp det nya kvalitetssäk- ringssystemet efter införandet (bet. 2015/16:UbU9 s. 13 f.). beslutade regeringen om ändring av regleringsbrevet för avseende . Myndigheten fick då i uppdrag att ansvara för att det, efter att kvalitetssäkringssystemet har införts, görs en extern uppföljning och utvärdering av om systemet har varit kvalitetsdrivande för såväl lärosätena som deras utbildningar. Uppföljningen ska också belysa om, och i så fall på vilket sätt, studenters och arbetslivets erfarenheter har tagits till vara i bedömningsarbetet. Upp- draget ska redovisas till () . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 6 om jämförelser av utbildningars kvalitet*: har till- kännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska se över hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika lärosäten (bet. 2015/16:UbU9 s. 19 f.). beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende . Myndigheten fick då i uppdrag att vidareutveckla och implementera ett nytt system för kvalitets- säkring av högre utbildning i enlighet med de bedömningar som rege- ringen gör i den skrivelse som aktuell riksdagsskrivelse avser. I upp- draget ingick att föreslå hur utbildningars kvalitet ska kunna jämföras mellan olika universitet och högskolor. Uppdraget redovisades till () . Regeringen avser att återkomma till i frågan . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 5 och 6. Motioner från allmänna motionstiden /16, bet. 2015/16:UbU13 redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 18), 2017/18:75 (U 13) och 2018/19:75 (U 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas och vilka konsekvenser det skulle medföra (bet. 2015/16:UbU13 s. 13 f.). regeringen genom tilläggsdirektiv (U 2014:01) i uppdrag att analysera om det finns intresse och förut- sättningar för en försöksverksamhet med branschlärlingar, dvs. gymnasial lärlingsutbildning med större inflytande och ansvar för branscher och arbetsgivare (dir. 2014:50). Utredningen slutredovisade sitt uppdrag i slutbetänkandet Välja yrke (SOU 2015:97). Utred- ningen förde i tät kontakt med ett flertal branschorganisationer dis- kussioner om hur den gymnasiala lärlingsutbildningen kan utvecklas. Utredningen bedömde att det inte fanns något större intresse för att utveckla en lärlingsmodell av centraleuropeiskt snitt där lärlingen rekry- teras och anställs av arbetsgivaren för att få hela sin utbildning på arbets- platsen. Branschorganisationer efterfrågade i stället möjligheter att ta större ansvar för vissa yrkesutbildningar med stor betydelse för arbets- marknaden som riskerar att nedprioriteras inom utbildningssystemet. Detta ledde fram till att utredningen i slutbetänkandet föreslog en försöksverksamhet med branschskolor. Betänkandet remitterades och beslutade regeringen propositionen En försöksverksamhet med branschskolor (prop. 2016/17:161). Regeringen redogjorde där för tillkännagivandet och kom till slutsatsen att det inte bör utredas vidare om en breddad och förstärkt gymnasial lärlingsutbildning kan införas. Tillkännagivandet ansågs därmed slutbehandlat. Tillkännagivandet nämndes inte särskilt i samband med utbildningsutskottets behandling av propositionen (bet. 2016/17:UbU21) och beslutade i enlighet med förslaget i propositionen (rskr. 2016/17:319). Utbild- ningsutskottet har därefter framfört att det alltjämt anser att en lärlingsut- bildning är en viktig del i utbildningssystemet och att tillkännagivandet inte är tillgodosett (bet. 2017/18:KU21, yttr. 2017/18:UbU5y, rskr. 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.3.3 s. 110) att punkten åter är öppen. Regeringen har därför uppdragit åt att redovisa en analys av utvecklingen av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Skol- verket ska också om det bedöms lämpligt föreslå hur lärlingsutbildningen kan utvecklas vidare samt lämna förslag på fortsatt hantering (U2020/00527/S). Punkten är inte slutbehandlad. 2015/16:228 Skolväsendet 2019/20:75 Utbildnings- departementet Motioner från allmänna motionstiden /15 och 2015/16, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (U 20), 2017/18:75 (U 14) och 2018/19:75 (U 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 10 om skolavslutningar och andra traditionella högtider*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att det ska införas ett undantag från 1 kap. 6 § skollagen (2010:800) med innebörden att konfessionella inslag ska få förekomma i offentliga skolor, i annan utbildning än undervisning, vid vissa tillfällen i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella högtider (bet. 2015/16:UbU14 s. 44 f.). fördes samtal om skolor med konfessionell inriktning m.m. med Modera- terna, , och . bedömde i propositionen En skyldighet att erbjuda lovskola (prop. 2016/17:156) att frågan om konfessionella inslag vid skolavslutningar och andra traditionella högtider måste utredas ytterligare. gjordes bl.a. mot bakgrund av den remisskritik som framfördes när pro- memorian Vissa skollagsfrågor – Del 2 (U2014/05176/S) remitterades I promemorian fanns ett förslag med innebörden att det, när det gäller verksamhet med offentlig huvudman, ska införas en möjlighet att låta utbildningen innehålla enstaka inslag med konfessionell prägel som syftar till att överföra och utveckla traditioner som är en del av samhällets beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. undersöka om det finns behov av att ändra i skollagen för att kunna göra undantag från förbudet mot konfessionella inslag, oavsett huvudman och inriktning, i samband med firandet av skol- avslutningar och andra traditionella högtider och, om så bedöms vara fallet, analysera hur ett förslag till sådan ändring förhåller sig till bestämmelser som ger uttryck för skolans värdegrund (U 2018:02, dir. Uppdraget skulle redovisas (dir. Utredningen fick genom dir. 2019:25 ett utvidgat uppdrag och förlängd redovisningstid till . överlämnades utredningens betänkande Nya regler för skolor med konfessionell inriktning (SOU 2019:64). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 14 om nationellt digitalt lärarlyft*: har tillkännagett