prop · H703188 · 2020-06-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:188 genomförande av Agenda 2030 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen presenterar regeringen inriktningen för arbetet med att genomföra Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling. Som ett led i arbetet föreslår regeringen ett övergripande mål som förankrar och tydliggör åtagande att genomföra Agenda 2030 för en hållbar utveckling i dess tre dimensioner – den ekonomiska, sociala och den miljömässiga – genom att föra en samstämmig politik nationellt och internationellt. Genomförandet av agendan ska präglas av agendans princip att ingen ska lämnas utanför. Agendan sträcker sig men arbetet för hållbar utveckling bör präglas av långsiktighet och uthållighet även bortom detta år. Det mål som föreslås i propositionen ger förutsättningar för en sådan uthållighet. Propositionen understryker att agendan ska integreras i ordinarie processer. Arbetet med att genomföra redan beslutade riksdagsbundna mål är avgörande för genomförandet av agendan. Det föreslagna målet bör följas upp och redovisas samlat till i en särskild bilaga i budgetpropositionen minst en gång per mandatperiod. Denna redovisning bör ersätta den resultatredovisning som tidigare gjorts för politik för global utveckling (PGU). Av propositionen framgår att regeringen även bör vara aktiv i den internationella uppföljningen bl.a. genom att delta i den frivilliga nationella granskningen vid FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling en gång under varje mandatperiod. Behovet av samverkan inom EU och internationellt betonas. Propositionen framhåller slutligen vikten av samordning och samverkan med aktörer i hela samhället. 2019/20:188 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling............... Den politiska deklarationen och de 17 globala målen för hållbar utveckling ......................................................... Lägesbild för genomförandet av Agenda 2030 .................. Utvecklingsfinansiering och medel för att genomföra Internationell samverkan för genomförandet av Att ingen ska lämnas utanför är en central princip i Barn och ungas perspektiv betonas särskilt i agendan...... Ett mål för Agenda 2030 och en stärkt samstämmig politik ........... De riksdagsbundna målen bidrar till att genomföra Agenda Agenda 2030 – ett samlat målsystem för hållbar Arbetet för en hållbar utveckling...................................... Delmålen i Agenda i relation till de Uppföljning av genomförande av Agenda 2030............... Stärkta förutsättningar för att integrera Agenda 2030 i ordinarie processer – en innovativ förvaltning................................ Regeringens fortsatta arbete med Agenda 2030 ............... En innovativ och samverkande förvaltning ...................... Partnerskap och arenor för samverkan............................................ Kommuner och regioner................................................... som pådrivande kraft inom EU och Sammanfattning från Agenda 2030-delegationens slutbetänkande Världens utmaning – världens möjlighet (SOU 2019:13)................................................. Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1 Förslag till riksdagsbeslut godkänner vad regeringen föreslår om mål för genomförande av Agenda 2030 (avsnitt 4). 2 Ärendet och dess beredning fattade regeringen beslut om direktiv till en kommitté i form av en nationell delegation för att stödja och stimulera genomförandet av Agenda 2030 (dir. 2016:18). Kommittén, som antog namnet Agenda 2030-delegationen, hade i uppdrag att dels lämna förslag för genomförande av agendan, dels förankra agendan och de 17 globala målen för hållbar utveckling genom en bred dialog med främst myndigheter, kommuner, regioner, näringsliv, civilsamhälle och forskarsamhälle. Under arbetets gång överlämnade delegationen fyra delredovisningar till regeringen: , , och . överlämnade delegationen sitt betänkande ”Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet” (SOU 2019:13) till regeringen. Betänkandet är en slutredovisning av uppdraget och innehåller förslag till hur arbetet med Agenda 2030 ska genomföras. En sammanfattning av delegationens betänkande finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr. M2019/00661/S). I propositionen presenteras ett förslag till ett nytt gemensamt mål för Agenda 2030 och politiken för global utveckling (PGU) och en samlad inriktning för arbetet med att genomföra och följa upp Agenda 2030. Av regeringens skrivelse Politiken för global utveckling i genomförandet av Agenda 2030 (skr. 2017/18:146) framgår att PGU är ett centralt verktyg i genomförandet av Agenda 2030. Av budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2) framgår att regeringen avser att återkomma till med en samlad inriktning för arbetet med att genomföra och följa upp agendan. Vidare framgår att regeringen avser att bedriva en ambitiös politik för hållbar utveckling och för att genomföra de globala målen. Regeringen har, utifrån delegationens förslag i betänkandet, regeringens handlingsplan för Agenda 2030 (2018–2020) och Statskontorets delrapport (2019:15) bedömt att det finns skäl att lägga fram en inriktningsproposition med ett gemensamt mål för Agenda 2030 och stärkt samstämmig politik samt en samlad inriktning för arbetet med att genomföra och följa upp agendan. Agenda 2030 och de globala målen för Vid () toppmöte antog FN:s medlemsstater resolutionen Agenda 2030 för hållbar utveckling (A/RES/70/1). Agendan förhandlades inom , där samtliga FN:s Agendan är en handlingsplan med mål för omställning till ett hållbart Prop. 2019/20:188 samhälle för människorna, planeten och välståndet. åtagit sig att fram leda världen mot en hållbar och rättvis framtid, att utrota fattigdom och hunger överallt, att bekämpa ojämlikheter inom och mellan länder, att bygga fredliga, rättvisa och inkluderande samhällen, att alla ska kunna åtnjuta de mänskliga rättigheterna, att främja jämställdhet och kvinnors och flickors egenmakt, att vidta ansträngningar för att nå dem som är mest utsatta först samt att säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser. Agenda 2030 genomsyras av ett rättighetsperspektiv som säkrar alla individers politiska och medborgerliga rättigheter, likväl som de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna. Detta kommer till uttryck i den centrala principen att ingen ska lämnas utanför. Agendan ger uttryck för komplexa globala utmaningar som behöver hanteras gemensamt genom ambitiösa multilaterala lösningar. Agendan utgörs av fyra beståndsdelar: ∙17 mål och 169 delmål, ∙medel för genomförande, och ∙ett ramverk för översyn och uppföljning. 3.1Den politiska deklarationen och de 17 globala målen för hållbar utveckling Den politiska deklarationen (A/RES/70/1) beskriver de utmaningar och möjligheter som världen står inför och som agendan ska bidra till att hantera. Deklarationen innehåller en rad centrala utgångspunkter, principer och åtaganden som tydliggör ambitionen och omfattningen av Agenda 2030. Under högnivåmötet , i samband med öppnandet av FN:s 74:e generalförsamling, antogs ytterligare en politisk deklaration: ”Växla upp genomförandet för handling och leverans på hållbar utveckling” (A/RES/74/4). Agendan riktar sig såväl till alla länder enskilt som till världen som helhet. Varje land måste ta ställning till vilket angreppssätt och vilka åtgärder som ska vidtas utifrån nationella förutsättningar. Agendan betonar att partnerskap är ett grundelement för genomförandet och att samhällets olika aktörer på lokal, regional och nationell nivå därmed måste samverka. Agendan betonar vikten av samstämmighet mellan olika utgiftsområden. Agendan innehåller 17 mål och 169 delmål. Agendans mål och delmål är integrerade och odelbara och omfattar samtliga tre dimensioner av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Jämställdhet och partnerskap ska integreras i alla målen. De 17 målen är följande: Avskaffa fattigdom i alla dess former överallt. Avskaffa hunger, uppnå tryggad livsmedelsförsörjning och förbättrad nutrition samt främja ett hållbart jordbruk. Säkerställa hälsosamma liv och främja välbefinnande för alla i 2019/20:188 ∙ Mål 4. Säkerställa en inkluderande och likvärdig utbildning av god kvalitet och främja livslångt lärande för alla. Uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt. Säkerställa tillgången till och en hållbar förvaltning av vatten och sanitet för alla. Säkerställa tillgång till ekonomiskt överkomlig, tillförlitlig, hållbar och modern energi för alla. Verka för varaktig, inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt, full och produktiv sysselsättning med anständiga arbetsvillkor för alla. Bygga motståndskraftig infrastruktur, verka för en inkluderande och hållbar industrialisering samt främja innovation. Minska ojämlikheten inom och mellan länder Göra städer och bosättningar inkluderande, säkra, motståndskraftiga och hållbara. Säkerställa hållbara konsumtions- och produktionsmönster. Vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser. Bevara och nyttja haven och de resurserna på ett hållbart sätt för en hållbar utveckling. Skydda, återställa och främja ett hållbart nyttjande av landbaserade ekosystem, främja ett hållbart brukande av skogar, bekämpa ökenspridning, hejda och vrida tillbaka markförstöringen samt hejda förlusten av biologisk mångfald. Främja fredliga och inkluderande samhällen för hållbar utveckling, tillhandahålla tillgång till rättvisa för alla samt bygga upp effektiva, och inkluderande institutioner med ansvarsutkrävande på alla nivåer. Stärka genomförandemedlen och återvitalisera det globala partnerskapet för hållbar utveckling. Lägesbild för genomförandet av Agenda 2030 Agendan ger uttryck för komplexa globala utmaningar som behöver hanteras gemensamt genom ambitiösa multilaterala integrerade lösningar. Den snabba och världsomfattande spridningen av det nya coronaviruset visar med extra tydlighet att vi lever i en globaliserad värld där de ekono- miska, sociala och miljömässiga dimensionerna är integrerade. Den globala utvecklingen går i både positiv och negativ riktning. domen minskar, fler barn går i skola och allt fler har tillgång till rent vatten och sanitet, vilket framgår av FN:s lägesrapport om hållbar utveckling (The United Nations Sustainable Development Goals Report 2019). att människor i stora delar av världen överlag lever ett bättre liv än finns många utmaningar kvar för att kunna säkerställa en hållbar framtid där ingen lämnas utanför i utvecklingen. som välståndet ökar globalt sett, ökar antalet svältande männi- Fler människor än någonsin befinner sig på flykt. Kränkningar av de mänskliga rättigheterna, hot mot ekosystemen och pågående konflikter förvärrar utmaningarna. utsläppen av växthusgaser har ökat . 2019/20:188 Även antalet arter som hotas av utrotning har ökat. förändringarna blir alltmer påtagliga. Protektionismen ökar och det multilaterala handelssystemet utmanas. presenterade en grupp oberoende forskare som FN utsett en lägesrapport om världens genomförande av Agenda 2030 (, GSDR). Rapporten visar på en avmattning i framstegstakten och att länderna är långt ifrån att nå målen. Trender som hotar att underminera framstegen är den ökande ojämlikheten, klimat- och miljöförändringarna, förlusten av biologisk mångfald, naturresurser och ekosystemtjänster samt en ökning av kemikalier och avfall från mänsklig aktivitet. visar rapporten att det finns möjlighet att vända utvecklingen. Utvecklingstakten skiljer sig åt mellan länder och regioner, mellan kön och inkomstnivå, mellan stad och landsbygd. Kvinnor är fortfarande en stor majoritet av världens fattiga. De diskrimineras på arbetsmarknaden, i näringslivet, i hushållen och i beslutsfattandet. Den stora – och i de flesta fall ökande – skillnaden mellan de fattigaste och de rikaste bidrar till att bromsa en hållbar utveckling. Av () rapport av Agenda 2030 i – Statistisk lägesbild 2019 framgår att med nuvarande styrmedel och åtgärder inte når flera av de nationella klimat- och miljömålen. Därmed nås inte heller de relaterade målen i Agenda . Växthusgaser, havsmiljön och förlusten av biologisk mångfald är några av de största problemområdena som pekas ut av myndigheten. Av rapporten framgår vidare att det inte skett särskilt stora förändringar jämfört med . Flera av utmaningarna kvarstår. Av rapporten framgår också att den svenska konsumtionen driver utsläpp utomlands och motverkar på så sätt det globala målet om hållbara konsumtionsmönster. SCB har sammanfattat utmaningar i tre övergripande punkter: ∙Ojämlikheten mellan grupper minskar inte utan ökar inom flera områden. ∙De flesta av de nationella miljökvalitetsmålen är inte möjliga att nå med befintliga och beslutade åtgärder. ∙Våld och kränkningar minskar inte. har i hög utsträckning lagstiftning och riksdagsbundna mål som väl motsvarar Agenda 2030 men det krävs fortsatt arbete för att kunna nå ett flertal mål. 3.3 Utvecklingsfinansiering och medel för att genomföra agendan I agendans politiska deklaration finns det beskrivet vilka medel som krävs för att genomföra de globala målen i agendan och under vart och ett av de 17 globala målen finns ett antal delmål som beskriver hur respektive mål Beskrivning av hur finansieringen ska ske för att genom- föra agendan ingår i mål 17 om genomförande och globalt partnerskap. Det görs också referenser till och ett erkännande av handlingsplanen för 2019/20:188 utvecklingsfinansiering, den s.k. Addis-agendan (Action Agenda) som också beslutades , och som är en integrerad del av Agenda 2030. Addis-agendan innehåller avtal och policyrekommendationer i sju huvudkapitel som bl.a. rör offentlig och privat finansiering, forskning samt tekniköverföring mellan länder. De globala finansiella flödena behöver ställas om för att bidra till en hållbar utveckling. För att det ska kunna ske behöver investerare ha tillräcklig information om vilka hållbarhetsrisker de är exponerade mot och transparenta mätmetoder och hållbarhetskriterier. Även institutioner för utvecklingsfinansiering spelar en central roll för utveckling av privata företag i låg- och medelinkomstländer som bidrar till sysselsättning med anständiga arbetsvillkor och hållbar utveckling. () spelar en viktig roll för att upprätthålla en öppen, regelbaserad, icke-diskriminerande och rättvis global handel som främjar ekonomisk tillväxt, minskad fattigdom och genomförandet av Agenda 2030. som varje land har huvudansvar för sin egen resursmobilisering betonar agendan vikten av partnerskap, och att regeringar, den privata sektorn, arbetsmarknadens parter, det civila samhället, FN-systemet och andra aktörer gemensamt måste bidra med att mobilisera resurser. Det handlar både om finansiella resurser, kapacitetsutveckling och överföring av miljövänlig teknik. Verktyg så som nationella finansieringsramverk (Financing Frameworks, INFF) samlar olika resursflöden (inhemsk resursmobilisering, officiellt statligt utvecklingsbistånd, privata investeringar) och kan bli viktiga verktyg för att integrera Addisagendan med Agenda 2030 på landnivå. Det är också centralt att utlandsmyndigheter arbetar integrerat med utvecklingssamarbete, handel och främjande för att kunna bygga breda och långsiktiga relationer med länder även bortom biståndet. Den globala covid-19-pandemins socioekonomiska effekter påverkar även förutsättningarna för att uppnå de globala målen till 2030. Till följd av den ekonomiska krisen har FN uppmanat till brådskande och kraftfulla åtgärder för att skydda de mest utsatta och för att upprätthålla en inkluderande ekonomisk tillväxt och finansiell stabilitet och främja en hållbar återhämtning. 3.4Internationell samverkan för genomförandet av Agenda 2030 , internationella finansiella institutioner och utvecklingsbanker FN-systemet är centralt för att genomföra av Agenda 2030. Inom FN bedrivs en reformagenda som bl.a. syftar till att stärka FN:s utvecklingssystem och anpassa det till genomförandet av Agenda 2030. Målet är att forma ett FN som är bättre rustat att bistå länder i genomförandet av Agenda 2030. Inom FN hålls ett politiskt högnivåforum för hållbar utveckling (HLPF) som är en viktig del i den globala uppföljningen av Agenda 2030, se avsnitt 6. Internationella finansiella institutioner, inklusive de multilaterala ut- Prop. 2019/20:188 vecklingsbankerna, spelar en viktig roll i genomförandet av Agenda 2030 och Addis-agendan genom att tillhandahålla policyrådgivning och finansiering till sina medlemsländer för att uppnå de globala målen samt genom att vara normsättare. De multilaterala utvecklingsbankerna är också viktiga aktörer för att mobilisera offentligt och privat kapital för att genomföra Agenda 2030. undertecknade FN och en strategisk partnerskapsram (UN-WBG Strategic Partnership Framework) i syfte att stärka samarbetet i att genomföra Agenda 2030. Partnerskapsramen handlar främst om fyra områden: ∙kraftfulla åtgärder för att bekämpa klimatförändringar ∙samarbete i länder drabbade av konflikt och humanitär nöd ∙en förbättring av data- och statistiksystem. och utveckling () har ett engagemang i FN:s processer för hållbar utveckling. har tagit fram en modell för samstämmig politik för hållbar utveckling för att stärka länders förmåga att utforma, genomföra och följa upp politik som stödjer hållbar utveckling, såväl nationellt som internationellt. Syftet är att tillhandahålla verktyg för beslutsfattare och nyckelaktörer som kan stärka samstämmigheten och hantera integrerade mål med de tre dimensionerna av hållbar utveckling i den politiska utvecklingen. Europeiska unionen – EU EU har, sedan FN antog Agenda 2030 , uttryckt en fast beslutsamhet att bli världsledande i att genomföra agendan. Inför den nya kommissionens tillträde 2019 presenterades de politiska riktlinjerna för kommissionens arbete 2019–2024. Riktlinjerna innehåller sex övergripande ambitioner som tydligt använder FN:s globala mål för hållbar utveckling som utgångspunkt. Samtliga kommissionärer har uppdraget att främja genomförandet av de globala målen för hållbar utveckling inom sina respektive ansvarsområden. I kommissionens arbetsprogram betonar kommissionen att dess arbete ska vägledas av Agenda 2030 och att FN:s mål för hållbar utveckling ska stå i centrum för det politiska beslutsfattandet och bli vägledande för allt arbete inom alla områden, både i och utanför EU. Ett led i arbetet är kommissionens årliga strategi för hållbar tillväxt. Av rapporten framgår att den europeiska gröna given är vägledande för tillväxtstrategin som ska hjälpa medlemsstaterna att genomföra Agenda 2030 och uppfylla de globala målen för hållbar utveckling samt EU:s och medlemsländernas mål om att uppnå klimatneutralitet till 2050. Vidare ska den europeiska planeringsterminen, som samordnar den ekonomiska politiken och finanspolitiken inom EU, förstärkas för att ytterligare hjälpa länderna att identifiera de politiska policyåtgärder som är bäst 2019/20:188 lämpade för att på nationell nivå fullfölja den övergripande strategin (2019/20:FPM12). Ett viktigt verktyg för uppföljning av de globala målen är indikatorer. antog de nordiska statsministrarna en vision för det nordiska samarbetet – ska bli världens mest hållbara region 2030. I arbetet med att förverkliga visionen är kopplingen till arbetet med Agenda 2030 central. För att förverkliga visionen ska all verksamhet inom ramen för det nordiska samarbetet i perioden fokusera på tre strategiska prioriteringar, samtliga kopplade till de globala målen för hållbar utveckling: ett grönt , ett konkurrenskraftigt och ett socialt hållbart . De nordiska länderna ligger i täten i internationella jämförelser som granskar staters möjlighet att nå målen för Agenda 2030. Både 2018 och 2019 var , , och bland de åtta högst rankade länderna i den samlade bedömningen av hur agendan uppfylls som återfinns i SDG Index som och Bertelsmann Stiftung tar fram . De nordiska länderna startade under ledning av , de nordiska regeringarnas officiella samarbetsorgan, ett nordiskt program för att genomföra Agenda 2030 med namnet Generation 2030. Syftet är att synliggöra och förstärka agendan i det nordiska samarbetet. Att ingen ska lämnas utanför är en central En av agendans centrala principer är att ingen ska lämnas utanför (Leaving No One Behind). Principen innebär att de som har svårt att göra sina röster hörda och de som lever i fattigdom och utanförskap, dvs. inte ska lämnas utanför. Principen sätter individen i fokus och syftar till att de globala målen ska nås för alla människor, i alla delar av samhället. agendan lyfts bl.a. barn och unga, äldre, personer med funktionsnedsätt- ning, personer som lever med hiv/aids, urfolk, flyktingar och migranter fram som viktiga att uppmärksamma utifrån denna princip. kommande mönster är att flickor och kvinnor diskrimineras och har färre möjligheter och sämre villkor än män och pojkar genom hela livet. Att minska ojämlikheten både inom och mellan länder är en förutsätt- ning för att ge alla människor tillgång till grundläggande samhällsservice så som bostad, god hälsovård, utbildning och ekonomisk egenmakt. cipen syftar till att motverka såväl socioekonomiska ojämlikheter och brist på jämställdhet som diskriminerande lagar och normer. skränkningar av medborgerliga rättigheter som hindrar marginaliserade individer och grupper från att åtnjuta sina fulla rättigheter och delta i politiskt beslutsfattande, dialog och samråd motverkas. Agenda 2030 och vägen mot en hållbar utveckling är en angelägenhet för hela samhället. Alla individer bör få tillgång till information och kunskap om agendan. Företrädare för de grupper som ofta inte repre- senteras vid dialoger och samråd behöver involveras i diskussionerna. 2019/20:188 Grupper som inte är organiserade eller som inte har kunskap och kompe- tens kan ha svårt att delta i befintliga former för dialog och samråd och det kan då finnas anledning att pröva nya dialogformer och kunskapsuppbyggnad för att nå ökad inkludering. Att inte lämna någon utanför är en nödvändighet för att de globala målen ska nås för alla människor, överallt, och för kommande generationer. 3.6 Barn och ungas perspektiv betonas särskilt i agendan Agendan lyfter fram det långsiktiga perspektivet och genomsyras av barns och ungas perspektiv, för att ge nästa generation inflytande över dagens En utgångspunkt för hållbar utveckling är generationsperspektivet, som enligt ”Vår gemensamma fram- tid” innebär att den utveckling som tillfredsställer dagens behov inte får äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov och åtnjuta sina rättigheter. En tredjedel av agendans delmål refererar direkt eller indirekt till barns och unga människors egenmakt, deltagande och välmående. En fjärdedel av världens befolkning är , varav lever i utvecklingsländer. Barn och unga människor är de som påverkas av effekterna av de beslut som fattas av dagens äldre genera- Ungas perspektiv, engagemang och innovationer är av stor bety- delse för genomförandet av Agenda 2030 i och internationellt. Barns och ungas inkludering bör ske utifrån mångfalden i befolkningen, principen om att ingen ska lämnas utanför och barnets rättigheter. viktigt att särskilt uppmärksamma och inkludera de som befinner sig i en särskilt utsatt situation, i utanförskap eller har svårt att själva göra sin röst Hållbar utveckling kräver förståelse för och kunskap om framtida gene- rationers utmaningar och behov, hur barns och ungas villkor ser ut och hur de ges rätt förutsättningar att utvecklas till sin fulla potential.