prop · H703100 · 2020-04-15 00:00:00 — En budgeteringsmarginal som endast motsvarar säkerhetsmarginalen skulle kunna medföra att möjligheterna att genomföra prioriterade reformer på utgiftssidan begränsades. Om det bedöms förenligt med överskottsmålet är det rimligt att reformer ska kunna genom- föras på budgetens utgiftssida. Om det tillgängliga utrymmet under utgiftstaket fram t.o.m. budgetpropositionen , dvs. utöver bedömningen av de takbegränsade utgifterna i denna proposition, skulle tas i anspråk för högre utgifter ger det en genomsnittlig årlig ökningstakt för de takbegränsade utgifterna på 2020–2023. Denna ökning kan jämföras med den genomsnittliga ökningstakten för de takbegränsade utgifterna enligt prognosen i denna proposition vilken uppgår till 2020–2023. 1997–uppgick till . Att det finns utrymme under utgiftstaket betyder dock inte i sig att det kommer att användas för att öka de faktiska takbegränsade utgifterna. Utgiftstaket i förhållande till potentiell BNP Utgiftstakets nivå uppgår till av potentiell BNP 2019. ökar andelen till följd av den höjning av utgiftstakets nivå som regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget med anledning av konsekvenserna av coronavirusets utbrott. bedöms andelen återigen uppgå till . Den bedömda nivån uppgår till av potentiell BNP. 5.4Uppföljning av det kommunala balanskravet I målet för den offentliga sektorns sparande ingår det finansiella sparandet i kommunsektorn, dvs. i kommuner och regioner. För kommuner och regioner är det emellertid det ekonomiska resultatet, och inte det finansiella sparandet, som är avgörande för om kraven i kommunallagen (2017:725) på en balanserad budget uppfylls. Detta krav benämns vanligtvis balanskrav och innebär att kommuner och regioner ska upprätta budget för nästa kalenderår där intäkterna överstiger kostnaderna. Kommunernas och regionernas årsredovisning ska innehålla en bedömning av om balanskravet har uppfyllts. Balanskravet utvärderas med hjälp av resultatmåttet balanskravsresultat som definieras i lagen (2018:597) om bokföring och redovisning. Negativa balanskravsresultat ska enligt kommunallagen som huvudregel återställas . Kommunen eller regionen får dock besluta om en budget som inte är i balans och att en reglering av ett negativt balanskravsresultat inte ska göras om det finns synnerliga skäl. Balanskravet anger en miniminivå, men för att uppnå kommunallagens krav på god ekonomisk hushållning behöver resultatet i regel vara högre. Vad som menas med god ekonomisk hushållning definieras av kommunerna och regionerna själva. Starkt balanskravsresultat i kommunsektorn 2018 Kommunernas och regionernas årsredovisning ska innehålla en bedömning av om balanskravet har uppfyllts. Uppgifter finns ännu inte tillgängliga. Regeringen återkommer i budgetpropositionen med uppgifter . Balanskravsresultatet uppgick för kommunsektorn som helhet till , varav kommunerna svarade för nästan hela beloppet. Kommuner och regioner får reservera överskott till en resultatutjämningsreserv som kan användas för att utjämna intäkter över en konjunkturcykel. Resultatutjämnings- reserverna uppgick till nästan för sektorn som helhet, varav kommunerna stod för . Drygt hälften av kommunerna (154 kommuner) och av regionerna (6 regioner) har avsatt medel till en resultatutjämningsreserv. Vid utgången av 2018 var det 35 kommuner och 6 regioner som hade ett negativt resultat kvar att återställa, totalt respektive . Balanskravet 2020–2023 Den kraftiga konjunkturnedgången som framgår av regeringens prognoser i denna proposition väntas resultera i en historiskt svag utveckling av de kommunala skatte- inkomsterna. Den svaga utvecklingen väntas dock motverkas i viss utsträckning av regeringens tillskott av statsbidrag. är de ekonomiska prognoserna som lämnas i denna proposition osäkra. Givet den information som regeringen har i detta läge bedöms sektorn som helhet redovisa ett positivt balanskravsresultat och därmed klara balanskravet –2023. Kommunsektorns resultat efter finansiella poster förväntas uppgå till 2020. –2023 förväntas resultatet efter finansiella poster uppgå till 18–. Även balanskravsresultatet bedöms bli positivt. I avsnitt 9.4 beskrivs de antaganden och bedömningar som ligger till grund för prognosen för kommunsektorns finanser. I detta avsnitt redovisas de offentligfinansiella effekterna av skatte- och avgifts- förändringarna i propositionerna Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99), Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132) och Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:151). Därefter redovisas prognosen för den offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget. En jämförelse görs sedan med prognosen i budgetpropositionen . Avslutningsvis följs inkomsterna i statens budget upp. – I propositionerna Vårändringsbudget , Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset och Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset, föreslår regeringen flertalet förändringar på skatteområdet. –väntas den offentliga sektorns skatteintäkter minska . Den kraftiga konjunkturnedgången medför en inbromsning av viktiga skatte- baser såsom lönesumma och hushållens konsumtion samt bidrar även till att hushållens kapitalvinster och företagens vinster minskar. –och de efterföljande prognosåren förväntas en gradvis återhämtning i svensk ekonomi. Skatteintäkterna bedöms då öka med . Samtliga skattebaser väntas bidra till ökningen men återhämtningen är särskilt stark för kapitalskatterna. –Skattekvoten, dvs. skatteintäkterna som andel av BNP, uppgår 2020 till , vilket är på samma nivå som året innan. ökar skattekvoten något till . –I förhållande till budgetpropositionen har prognosen för offentliga sektorns skatteintäkter reviderats ned med men mindre för de efterföljande prognosåren. 6.1Förslag till ändrade skatteregler I tabell 6.1 redovisas de offentligfinansiella effekterna av de regeländringar på skatte- området som föreslagits i propositionen Vårändringsbudget och i de extra ändringsbudgetar som har lämnats till . I tabellen redovisas även effekterna på skatteområdet av beslut om ändringar i statens budget . I tabellen redovisas tre olika offentligfinansiella effekter. Bruttoeffekten beskriver den direkta förändringen av intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Referens- alternativet vid tolkningen av bruttoeffekten är de förväntade skatteintäkterna i från- varo av regeländringar. Utöver den direkta effekten kan en regeländring ge upphov till indirekta effekter på de offentliga finanserna av olika slag. Indirekta effekter uppstår om skatteändringen påverkar underlaget för andra skatter eller offentliga utgifter och därigenom påverkar de offentliga finanserna. Den offentligfinansiella nettoeffekten utgörs av summan av bruttoeffekten och de indirekta effekterna. Den offentlig- finansiella effekten av en regelförändring förväntas i vissa fall vara olika stor för olika Det kan bero på att åtgärden är tillfällig eller på att åtgärdens indirekta effekter inte uppkommer . Den varaktiga effekten är ett mått på den bestående årliga effekten av en skatteändring och möjliggör jämförelser av regeländringar vars netto- effekter fördelas olika över tiden. För en detaljerad beskrivning av metodfrågor kopplade till redovisningen av offentligfinansiella effekter hänvisas till publikation Beräkningskonventioner 2020: Metoder för effekt- beräkningar vid ändrade skatteregler, som publiceras på . Tabell 6.1 Offentligfinansiella effekter av ändrade skatte- och avgiftsregler investeraravdraget på grund av Beskattning av utländska säljare Anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall -0,17 -0,17 -0,17 Summa förslag i Extra Åtgärder med anledning av -0,17 -0,17 -0,17 -30,50 -24,00 -2,18 -1,53 -9,00 -0,03 Anstånd med betalning av mervärdesskatt i vissa fall -0,00 -0,00 -0,00 -0,00 -0,00 -0,00 Summa förslag i Extra Ytterligare åtgärder på skatte- området med anledning av -31,14 -9,00 -23,99 -0,03 -29,32 -9,00 -22,47 Källa: Egna beräkningar. I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att utformningen av investeraravdraget ändras för att det ska vara förenligt med villkoren i den allmänna gruppundantagsförordningen och att reglerna ändras för beskattning av utländska säljare för kemikalieskatten. Sammantaget bedöms dessa förslag innebära att skatte- intäkterna ökar med 2020 och 2021–2023. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset har beslutat att införa en tidsbegränsad möjlighet till anstånd med inbetalning av skatter och avgifter januari–(prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199–202). Den offentlig- finansiella brutto- och nettoeffekten beräknas till -2020. Åtgärden har därefter ingen offentligfinansiell effekt. beräknings- konventioner beskriver beräkningen och tolkningen av de offentligfinansiella effekterna vid ändrade regler för uppbörd, betalningsförskjutningar eller uppskov med inbetalning av skatt. Anstånd utgör en betalningsförskjutning av redan fastställda skatter. I dessa fall beräknas den offentligfinansiella bruttoeffekten som skillnaden mellan nuvärdet av betalningsströmmen av intäkten för ett visst inkomstår om betal- ningarna sker i enlighet med de föreslagna reglerna och nuvärdet om betalningarna sker i enlighet med de befintliga reglerna. Den offentligfinansiella nettoeffekten utgörs av statens förändrade upplåningskostnader. Den offentligfinansiella effekten av förändrade regler för uppbörd, betalningsförskjutningar eller uppskov med inbetalning av skatt är oftast liten i förhållande till den intäkt som berörs av förändringen. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset har beslutat att arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna tillfälligt sätts ned (prop. 2019/20:151, bet. 2019/20:FiU55, rskr. 2019/20:204). Den offentligfinansiella bruttoeffekten uppgår till -30,5 respektive -2,2020 och nettoeffekten till -24 respektive -1,. beslutade också att enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag ska ha möjlighet att sätta av av den skattepliktiga vinsten till periodiseringsfond. Det beräknas minska skatte- intäkterna med 2019. Avsättningarna återförs därefter till beskattning . Slutligen beslutades att ett företag ska kunna få anstånd med skatteinbetalningar även för mervärdesskatt som redovisas helårsvis. Förslaget påverkar statens lånebehov men har en försumbar offentlig- finansiell effekt. Skatteintäkterna väntas minska 2020 (se diagram 6.1). Den kraftiga konjunkturnedgången medför en inbromsning i viktiga skattebaser såsom lönesumma och hushållens konsumtion. Dessutom väntas företagens vinster och hushållens kapitalvinster minska till följd av virusutbrottet via en lägre aktivitet och en svagare utveckling av tillgångspriser. bedöms skatteintäkterna öka , vilket förklaras av en högre ökningstakt för de viktiga skattebaserna lönesumma, bostadsinvesteringar och hus- hållens konsumtion. Dessutom väntas en successiv återhämtning av kapitalskatterna. –2023 bedöms skatteintäkterna öka med lite . Återhämtningen väntas bli särskilt stark för kapitalskatterna men även skatte- baserna för arbete och konsumtion bidrar till ökningstakten. Utfall 2000–2018, prognos 2019–2023 00 01 02 03 04 05 06 07 Källor: , och egna beräkningar. I tabell 6.7 finns en sammanställning av de beräknade effekterna av regeländringar på skatteområdet 2018–2023. Tabellen visar både tidigare beslutade och i Vårändrings- budget samt i de båda ändringsbudgetarna föreslagna regeländringar i förhållande till föregående år. Sammantaget bedöms regeländringar sänka skatte- intäkterna med 2020. Skattekvoten visar de totala skatteintäkterna som andel av BNP. Normalt påverkas skattekvoten främst av regeländringar i skattesystemet. väntas skattekvoten uppgå till av BNP (se tabell 6.2). Skattekvoten påverkas av reformer, framför allt avskaffad övre skiktgräns för statlig inkomstskatt (s.k. värnskatt) och sänkt skatt för personer . Även regeringens åtgärder med anledning av konjunkturnedgången, som tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifter och egenavgifter, påverkar skattekvoten . väntas kapitalskatter från hushållen och företagen minska i förhållande till BNP. De minskande kapitalskatteintäkterna följer av en svagare utveckling av tillgångspriser och bolagsvinster. Procent av BNP. Utfall 2018, prognos 2019–2023 Anm.: Skattekvoten är regeringens kvot och kan skilja sig från det publicerade utfallet från nationalräkenskaperna. Källor: , och egna beräkningar. Skattekvoten beräknas stiga något , och förväntas uppgå till 2023. Det förklaras främst av att intäkterna från kapitalskatterna väntas öka något starkare än BNP . Tabell 6.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomsterna i statens budget Utfall 2018, prognos 2019–2023 -113,1 -126,8 -128,3 -130,7 -133,9 -137,6 -14,2 -15,5 -16,3 -17,0 -17,6 -18,3 -2,2 -1,8 -2,5 -5,9 -5,9 -5,9 -3,3 -4,0 -31,0 -5,9 -6,0 -6,2 -38,8 -41,1 -40,7 -42,3 -43,7 -46,0 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och Restförda och övriga skatter -4,7 -5,0 -5,6 -5,6 -5,6 -5,6 Avgående poster, EU-skatter -6,5 -6,9 -6,4 -7,0 -7,4 -7,6 Avgående poster till andra -744,1 -760,6 -776,7 -806,5 -834,9 -871,7 -256,7 -266,5 -267,4 -276,9 -286,8 -300,5 -13,4 -20,7 -6,6 -0,6 -1,0 -0,6 -30,3 -25,3 -5,7 varav kommuner och regioner -9,7 -15,8 -1,0 -1,9 -4,9 -18,7 -7,2 -6,8 -9,0 -7,8 -0,6 -0,9 -0,4 -0,1 -0,3 -2,0 -27,0 Övriga inkomster (2000–8000) -56,1 -49,9 -33,4 -36,8 -35,3 -37,5 -116,0 -112,8 -115,6 -117,7 -120,1 -122,4 Utgifter som ges som Anm.: Samtliga år är redovisade enligt den struktur som gäller för statens budget och framåt. Källor: , och egna beräkningar. Skatterna på arbete kan delas in i direkta och indirekta skatter. De direkta skatterna på arbete består i huvudsak av och statlig inkomstskatt. Skatteuttaget minskas av ett antal skattereduktioner. De indirekta skatterna på arbete består huvudsakligen av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skatteintäkterna 2019 och till av BNP (se tabell 6.4). Procent av BNP. Utfall 2018, prognos 2019–2023 -2,7 -2,9 -3,0 -3,0 -2,9 -2,8 Anm.: Reduktioner som andel av BNP är beräknade exklusive skattereduktionen för allmän pensionsavgift. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från hushållens skatt på arbete fastställs i den årliga beskattningen som är klar i december året efter inkomståret. Det innebär att skatteintäkterna 2019 fortfarande baseras på en prognos. Intäkterna från inkomstskatt 2019 beräknas uppgå till av BNP. Med oförändrade kommunalskatter beräknas intäkterna öka något som andel av BNP för att sedan återgå till (se tabell 6.4). Anledningen till att inkomstskatt 2020 ökar som andel av BNP är att BNP har reviderats ned mer än lönesumman. Det kommunala skatteunderlaget, som främst består av löner och pensioner, har ökat starkt , men en betydligt svagare utveckling förväntas 2020 till följd av en betydligt lägre tillväxt av lönesumman. Åren framöver återhämtar sig tillväxttakten, vilket framför allt drivs av arbetade timmar som går från att bidra negativt till tillväxten till att bidra positivt kommande år, se diagram 6.2. Diagram 6.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma Utfall 2000–2018, prognos 2019–2023 Lönesumma (Höger) Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt nationalräkenskapernas principer. Källor: och egna beräkningar. Skatteunderlaget för inkomstbeskattning påverkas också av regeländringar. Att den faktiska utvecklingen antas vara svagare än den underliggande utvecklingen –2020 (se tabell 6.5) beror till största delen på att skatt för personer har sänkts i flera steg (se tabell 6.8). Detta har gjorts genom att ytterligare höja det förhöjda grundavdraget, vilket påverkar kommuner och regioners skatteunderlag. Kommunsektorns skattebortfall till följd av regeländringarna kompenseras via ett höjt generellt statsbidrag. Tabell 6.5 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Årlig procentuell förändring. Utfall 2018, prognos 2019–2023 Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas sjunka från av BNP 2020 (se tabell 6.4). Nivåskiftet 2020 förklaras av förslag i statens budget om avskaffande av den övre skiktgränsen för statlig inkomstskatt (s.k. värnskatt). Skattereduktionerna bedöms totalt sett öka (se tabell 6.6), bl.a. till följd av att skatteunderlaget ökar. Utfall 2018, prognos 2019–2023 Anm.: Skattereduktion för fackföreningsavgift infördes och togs bort . Den uppgår därför endast till 2018 och 2019. I övriga skattereduktioner ingår skatte- reduktion för sjuk- och aktivitetsersättning med . ingår i övriga skatte- reduktioner en skattesänkning på som av beräkningstekniska skäl är budgeterad som sänkt skatt på förvärvsinkomst. Regeringen avser att återkomma till med den närmare utformningen . Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från de indirekta skatterna på arbete, huvudsakligen bestående av arbetsgivaravgifter och egenavgifter, bedöms minska . Minskningen beror till stor del på en tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifter och egenavgifter som regeringen föreslår i Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset. En betydligt lägre tillväxt av lönesumman påverkar också intäkterna negativt. I takt med att lönesumman därefter antas få en starkare utveckling igen och den tillfälliga nedsättningen upphör bedöms de indirekta skatterna växa snabbt , för att därefter återgå till en något lägre ökningstakt. Sammantaget beräknas de indirekta skatterna utgöra av de totala skatteintäkterna , vilket motsvarar av BNP. Skatt på kapital består främst av hushållens kapitalskatter och skatt på företagens vinster, men inkluderar även stämpelskatt, avkastningsskatt på pensioner samt fastighetsskatt och fastighetsavgift. Skatt på hushållens kapitalinkomster Underlaget för hushållens skatt på kapital utgörs av nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. De största posterna utgörs av skatt på realiserade kapitalvinster, utdelningsinkomster, schablonintäkter och avdrag för hushållens ränteutgifter. Intäkterna från skatt på realiserade kapitalvinster beräknas minska till , motsvarande av BNP. Trots att BNP förväntas falla kraftigt innebär det en betydligt svagare utveckling i förhållande till BNP än det historiska genomsnittet för perioden –2018, då kapitalvinster har uppgått till av BNP. Utvecklingen motsvarar den under finanskrisen . Detta beror på att utvecklingen på realiserade kapitalvinster främst påverkas av tillgångspriser på finansiella och reala tillgångar, samt på omsättningen av sålda hus och bostadsrätter. Tillgångspriserna för de finansiella tillgångarna har minskat kraftigt och förväntas bli betydligt svagare än tidigare till följd av den börsoro som följt i spåren av virusutbrottet. Även priset på reala tillgångar väntas minska kraftigt då efterfrågan på bostadsmarknaden förväntas bli lägre. beräknas kapitalvinsterna successivt återgå till det historiska genomsnittet på av BNP, se diagram 6.3. Utfall 1990–2018, prognos 2019–2023 Källor: och egna beräkningar. Även utdelningsinkomsterna beräknas sjunka till följd av den finansiella oro som följt av konjunkturnedgången. har reviderat sina utdelningsplaner eller ställt in dem helt. Eftersom nästa års utdelningar baseras på innevarande års resultat, som förväntas bli svagt, antas utdelningsinkomsterna även att utvecklas svagare än . Mot slutet av prognosperioden väntas de öka något igen, denna återhämtning är dock belagd med betydande osäkerhet. Ränteinkomster och ränteutgifter antas följa ränteutvecklingen och minskar därför 2020 och 2021 men ökar sedan något under senare delen av prognosperioden. Schablonintäkter ligger däremot kvar på ungefär samma nivå större delen av prognos- perioden och ökar svagt först trots att statslåneräntan, som schablonintäkten beror på, har reviderats ned . Detta beror på att den procentsats som avgör hur mycket av kapitalunderlaget som ska beskattas inte kan gå under ett golv, som är . Schablonintäkterna slår redan i detta golv. Sammantaget beräknas intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster sjunka kraftigt och nettot från kapitalinkomsterna återhämtar sig inte då nivån är densamma som 2019, motsvarande av BNP. Intäkterna från skatt på företagsvinster beräknas 2020 minska med till . Det motsvarar av BNP. bli lägre följer av att företagens vinster bedöms minska till följd av den kraftiga konjunkturnedgången. Ett antal branscher, som transporter, hotell- och restaurang- verksamhet, detaljhandel och företagstjänster, påverkas i betydande omfattning av virusutbrottet, men även utvecklingen av de svenska företagens exportintäkter väntas bli svag. Hur omfattande och långvarig effekten på företagens resultat och vinster blir, utgör en betydande osäkerhet . antas företagens vinster successivt återgå till ett historiskt genomsnitt som andel av BNP. Diagram 6.4 Skatt på företagsvinster Utfall 1990–2018, prognos 2019–2023 Källor: och egna beräkningar. , som för skatt på företagsvinster fortsatt är ett prognosår, baseras prognosen på vinstutveckling enligt företagens årsredovisningar och inbetalad preliminärskatt. Innevarande år styrs prognosen främst av utvecklingen av driftsöverskottet i företags- sektorn. påverkas skatt på företagsvinster även av regel- ändringar inom företagsskatteområdet. Regeländringarna avser främst en generell ränteavdragsbegränsning och sänkt bolagsskattesats från till 2019 och därefter till 2021. I budgetpropositionen aviserades även en skatt på finanssektorn . Intäkter från avkastningsskatt, som tas ut på sparande i pensions- och kapital- försäkringar, påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas under kalenderåret närmast före beskattningsåret. Den långa perioden med låga räntenivåer har medfört att avkastningsskatten varit på en mycket låg nivå. Som ett resultat av en prognos om en fortsatt låg statslåneränta väntas intäkterna från avkastningsskatt vara på en låg nivå även kommande år. Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift har i rad legat stabilt på Även 2020 väntas intäkterna uppgå till för att därefter stiga något och uppgå till 2023. Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter och utgör av de totala skatteintäkterna, motsvarande ungefär bedöms mervärdesskatteintäkterna växa marginellt till följd av en kraftig nedgång i investeringar och en dämpning av hushållens konsumtion (se diagram 6.5). Under de resterande prognosåren 2021–2023 väntas intäkterna från mervärdesskatt öka snabbare till följd av högre hushållskonsumtion och ökade investeringsutgifter för bl.a. bostäder och maskiner. Diagram 6.5 Hushållens konsumtion, fasta bruttoinvesteringar och intäkter från mervärdesskatt Utfall 2000–2018, prognos 2019–2023. Årlig procentuell förändring i löpande priser Källor: , , och egna beräkningar. Intäkterna från punktskatterna väntas sammantaget öka med 2020. Ökningen beror bl.a. på att fordonsskatten bedöms bli högre till följd av en ny mätmetod för koldioxidutsläpp i bonus–malus-systemet. 2020 införs en ny skatt på plastbärkassar. bedöms intäkterna från energiskatt bli nästan oförändrade jämfört med året innan och intäkterna från koldioxidskatt väntas minska. Skatt på flygresor bedöms minska kraftigt. –2023 väntas de totala skatteintäkterna från punktskatterna fortsätta att öka. Restförda och övriga skatter Restförda och övriga skatter består främst av uppbördsförluster, omprövningar och anstånd från hushåll och företag, avgifter till public service samt intäkter som förs till fonder. Intäkterna från restförda och övriga skatter beräknas uppgå till 2020 för att därefter stiga till 2023 (se tabell 6.3).