prop · H703105 · 2020-03-16 00:00:00 — Majoriteten av eleverna inom komvux är kvinnor. Förslagen bedöms sammantaget innebära en rad förbättringar för elever inom komvux som i slutändan kan leda till ökad genomströmning och måluppfyllelse, för- bättringar som därmed främst gynnar kvinnor. Inom särvux är könsför- delningen jämn och förslaget om att särvux ska bli en del av komvux bedöms därmed gynna kvinnor och män i lika hög grad. Förslaget om en ny prioriteringsregel för komvux på gymnasial nivå skulle kunna påverka könsfördelningen bland elever inom utbildningen. ska sökande med kort tidigare utbildning prioriteras. I denna grupp är män överrepresenterade. Trots detta är kvinnor i majoritet inom utbild- ningen. Enligt förslaget ska i stället de med störst behov prioriteras. Eftersom urvalet ska regleras på förordningsnivå måste dock en analys av hur den föreslagna prioriteringsregeln kan påverka könsfördelningen i komvux göras i samband med beredningen av förordningsbestämmel- serna. Inget av de övriga förslagen som rör vuxenutbildning bedöms påverka könsfördelningen bland eleverna. Förslaget om att särvux ska bli en del av komvux innebär att en ökad organisatorisk närhet skapas mellan de olika typerna av utbildningar. Förslaget innebär att de två nuvarande skolformerna komvux och särvux blir en vilket bedöms få en positiv effekt för elevers möjligheter att kunna studera inom de olika delarna av komvux och få tillgång till de samlade resurserna inom komvux i form av t.ex. studie- och yrkesvägledning. Ut- landsfödda vuxna som tillhör målgruppen för särvux är en särskilt utsatt grupp, i synnerhet om de har bristande kunskaper i svenska språket. De har ofta svårigheter att göra framsteg i utbildningen liksom att få arbete och etablera sig i det svenska samhället. Förslagen om att särvux ska bli en del av komvux bedöms gynna denna grupp. Komvux har en viktig roll i utlandsföddas etablering och andelen utlandsfödda i utbildningen är hög. Förslagen i denna proposition som rör vuxenutbildning kan därför förväntas få särskilt positiva effekter för utlandsfödda och därmed på de integrationspolitiska målen. Könsfördelningen på handels- och administrationsprogrammet inom gymnasieskolan är jämn medan andelen elever med utländsk bakgrund inom programmet är förhållandevis hög. Förslaget att ändra benämning till försäljnings- och serviceprogrammet bedöms inte påverka könsfördelning eller andel elever med utländsk bakgrund inom programmet. 11.6 FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning har tillträtt FN:s konvention om rättigheter för personer med I artikel 24 anges att konventionsstaterna, för att förverkliga rätten till utbildning för personer med funktionsnedsättning utan diskriminering och på lika villkor, ska säkerställa ett sammanhållet utbildningssystem på alla nivåer och livslångt lärande. funktionsnedsättning får inte utestängas från det allmänna utbildnings- Prop. 2019/20:105 systemet på grund av funktionsnedsättning. För att förverkliga denna rätt, ska konventionsstaterna bl.a. säkerställa att personer med funktions- nedsättning inte utestängs från det allmänna utbildningssystemet på grund av funktionsnedsättning och att personer med funktionsnedsättning, på lika villkor som andra, får tillgång till en inkluderande och kostnadsfri grundutbildning av kvalitet. Enligt skollagen ska alla elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Elever som till följd av funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kunskapskrav som finns ska ges stöd som syftar till att så långt som möjligt motverka funk- tionsnedsättningens konsekvenser (3 kap. 2 § skollagen). I denna proposition föreslås bl.a. att särvux ska upphöra som en egen skolform och inordnas i komvux, att elever i komvux som särskild utbildning ska få en rätt till prövning och att en förenklad betygsskala ska införas. Förslagen syftar till att underlätta för eleverna och att elever i komvux som särskild utbildning ska ha samma möjligheter som och jämställas med elever i komvux. Förslagen bedöms därmed ligga i linje med åtaganden enligt konventionen. 11.7Konsekvenser i förhållande till Förslaget berör inte frågor som är reglerade i 12.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet. Utbildning inom skol- väsendet anordnas av det allmänna och av enskilda enligt 2 kap. 2–6 §§. –gymnasiesärskola, och I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbildningen i förskole- klassen, , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och vissa sär- skilda utbildningsformer. 2019/20:105 Paragrafen innehåller bestämmelser om skolväsendet. I andra stycket tas skolformen särskild utbildning för vuxna bort ur uppräkningen av vad skolväsendet innefattar. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbild- ning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 12 § Lagen är uppdelad i 29 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), –åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), –grundsärskolan (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), –gymnasieskolan (15–17 a kap.), –gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), –tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (26 kap.), –behandling av personuppgifter (26 a kap.), –och (27 kap.), –överklagande (28 kap.), och –övriga bestämmelser (29 kap.). I paragrafen anges innehållet i lagen uppdelat på kapitel. I andra stycket tas 21 kap. om särskild utbildning för vuxna bort från uppställningen. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 2 § Kommuner är huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grund- särskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och fri- tidshem, om inte annat följer av 4 §. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommu- nens uppgifter enligt denna lag. Om kommunens uppgifter fullgörs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, lämna de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser i förskola och i sådan verk- samhet som avses i 25 kap. till de övriga nämnderna. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (2017:725). Paragrafen innehåller bestämmelser om det kommunala huvudmanna- skapet inom skolväsendet. I första stycket tas särskild utbildning för vuxna bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skol- form inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 3 § En region får vara huvudman för gymnasieskola, gymnasiesärskola och vuxenutbildning i den utsträckning som anges i denna lag. I en region som är huvudman för sådana skolformer som anges i första stycket ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra regionens uppgifter enligt denna lag. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (2017:725). Paragrafen innehåller bestämmelser om regionernas huvudmannaskap inom skolväsendet. I första stycket tas särskild utbildning för vuxna bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skol- form inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 13 § Endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om vad som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skol- väsendet. Regeringen får även meddela föreskrifter om undantag från kraven på legi- timation och behörighet för sådana speciallärare och specialpedagoger som är anställda som lärare i grundsärskolan, specialskolan, eller gymnasiesärskolan. Detsamma gäller i fråga om speciallärare och specialpedagoger som är anställda som lärare inom vuxenutbildning och som undervisar inom vuxenutbildning som särskild utbildning. Paragrafen innehåller huvudregeln om vem som får undervisa i skol- väsendet. I tredje stycket ändras bemyndigandet för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från kraven på legitimation och behörighet för vissa speciallärare och specialpedagoger. I stället för att avse speciallärare och specialpedagoger som är anställda som lärare i särskild utbildning för vuxna ska bemyndigandet avse dem som är anställda i vuxenutbildning och som undervisar inom vuxenutbildning som särskild utbildning. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 2019/20:105 18 § Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven enligt 13 § eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva under- visningen. En sådan lärare eller förskollärare ska 1.vara lämplig att bedriva undervisningen, och 2.i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbild- ning som är behörighetsgivande. En person som avses i första stycket får bedriva undervisning under högst ett år Detta gäller dock inte om undervisningen avser a)gymnasieskolan, b)gymnasiesärskolan, c)vuxenutbildning på gymnasial nivå, eller d)vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå, eller 3.individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Paragrafen innehåller undantag från bestämmelserna om vem som får undervisa i skolväsendet. Ändringen i andra stycket innebär att särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå ersätts med vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Ändringen är en följd av att särskild utbild- ning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Dessutom görs vissa redaktionella och språkliga ändringar i paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 20 § Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som lärare i skol- väsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa i 2.ett yrkesämne i a) gymnasieskolan, b) gymnasiesärskolan, c) vuxenutbildning på gymnasial nivå, eller d) vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå, eller 3.individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Det som anges i andra stycket gäller bara om 1.det saknas sökande som har legitimation, 2.den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 3.det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva under- visning som avses i 17 § får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Paragrafen innehåller bestämmelser om anställning som lärare. I andra stycket ersätts särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå med vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i Dessutom görs redaktionella och språkliga ändringar som innebär att andra stycket ställs upp som en Prop. 2019/20:105 punktlista och att den sista meningen i stycket flyttats till ett nytt tredje Det nuvarande tredje stycket blir ett nytt fjärde stycke. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 26 § En huvudman för vuxenutbildning får för sina elever anordna sådan elevhälsa som avses i 25 §. Paragrafen innehåller en bestämmelse om möjligheten att anordna elev- hälsa. Paragrafen ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 13 § I , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasie- skolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning ska betyg sättas i den utsträckning och form som följer av denna lag eller annan författning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om undantag från första stycket för fristående skolor med särskild peda- gogisk inriktning. I paragrafen regleras i vilka skolformer som betyg ska sättas. Första stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 16 § I en lokal styrelse för en förskoleenhet eller en skolenhet med grundskola eller grundsärskola ska företrädare för barnens eller elevernas vårdnadshavare och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. I en lokal styrelse för en skolenhet med gymnasieskola, gymnasiesärskola eller vuxenutbildning ska företrädare för eleverna och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. Företrädarna för eleverna eller vårdnadshavarna får inte vara fler än övriga leda- möter. Paragrafen innehåller bestämmelser om lokala styrelser. Paragrafen ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 2019/20:105 5 kap. 5 § Ordningsregler ska finnas för varje skolenhet. De ska utarbetas under med- verkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. Rektorn beslutar om ordningsregler. Denna paragraf gäller inte för vuxenutbildning. Paragrafen innehåller bestämmelser om ordningsregler. Tredje stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 17 § I gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning får huvudmannen besluta att helt eller delvis stänga av en elev om 1.eleven med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid be- dömningen av elevens måluppfyllelse och kunskaper, 2.eleven stör eller hindrar utbildningens bedrivande, 3.eleven utsätter någon annan elev eller av utbildningen berörd person för kränkande behandling, eller 4.elevens uppförande på annat sätt inverkar negativt på övriga elevers trygghet och studiero. Huvudmannen får besluta att ett beslut om avstängning ska gälla . Om det kan antas att någon av förutsättningarna för avstängning enligt första stycket 2–4 är uppfyllda och beslutet är nödvändigt med hänsyn till elevernas trygghet och studiero, får rektorn besluta om omedelbar avstängning. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt tredje stycket. Paragrafen reglerar avstängning i de frivilliga skolformerna. Första stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 19 § Huvudmannen får besluta att helt eller delvis stänga av en elev från en viss utbildning i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan eller vuxenutbildning, om 1.det i utbildningen ingår praktik eller delar av utbildningen är arbetsplats- förlagd, och 2.det är uppenbart olämpligt att eleven deltar i den praktiska tjänstgöringen. Huvudmannen får besluta att ett beslut om avstängning ska gälla . Om det kan antas att förutsättningarna för avstängning enligt första stycket är uppfyllda och det är nödvändigt på grund av brådskande omständigheter, får rektorn besluta om omedelbar avstängning. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt tredje stycket. I paragrafen finns bestämmelser om avstängning från viss utbildning med Första stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 22 § Rektorn eller en lärare får från en elev omhänderta föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i denna. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt första stycket. Denna paragraf gäller inte för vuxenutbildning. Paragrafen reglerar rektorers och lärares rätt att omhänderta föremål. Tredje stycket ändras på så sätt att särskild utbildning för vuxna tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 14 § får vara gemensam för gymnasieskolan, gym- nasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasieskola anordnad av kommuner, regioner och enskilda huvudmän. Paragrafen innehåller en bestämmelse om gemensam antagningsorgani- sation. Ändringen i första stycket innebär att särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå ersätts med vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Ändringen är en följd av att särskild utbild- ning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 13 § får vara gemensam för gymnasiesärskolan, gymnasieskolan, vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasiesärskola anordnad av kommuner, regioner och enskilda huvudmän. Paragrafen innehåller en bestämmelse om gemensam antagningsorgani- sation. Ändringen i första stycket innebär att särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå ersätts med vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Ändringen är en följd av att särskild utbild- ning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 2019/20:105 20 kap. 1 § I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–9 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på grundläggande nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå (10– 15 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på gymnasial nivå och kom- munal vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå (16–23 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning i svenska för invandrare (24– 33 §§), –bestämmelser om betyg (34–41 §§), –bestämmelser om validering (42 och 43 §§), och –bestämmelser om intyg (44 och 45 §§). Paragrafen anger kapitlets innehåll. I andra och tredje strecksatserna görs tillägg som visar att 10–15 §§ också innehåller bestämmelser om vuxenutbildning som sär- skild utbildning på grundläggande nivå och att 16–23 §§ också innehåller bestämmelser om vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.2. 2 § Målen för den kommunala vuxenutbildningen är att –vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande, –vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling, –den ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning, och –den ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörj- ningen till arbetslivet. Utgångspunkten för utbildningen av en enskild elev ska vara elevens behov och förutsättningar. När det gäller vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå ska de som fått minst utbildning prioriteras. Paragrafen innehåller övergripande mål för den kommunala vuxenutbild- ningen, en bestämmelse om utgångspunkten för utbildningen för enskilda och en prioriteringsregel för utbildning på gymnasial nivå. I första stycket görs tillägg som innebär att den kommunala vuxenut- bildningen ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning och att den ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensför- sörjningen till arbetslivet. Det förtydligas också att det rör sig om flera mål och inte bara ett. Dessutom görs en ändring som innebär att målen ställs upp med hjälp av strecksatser. Målen som beskrivs i första stycket har betydelse bl.a. vid kommunernas planering och dimensionering av den kommunala vuxenutbildningen. Uppräkningen av målen görs utan någon prioritering mellan dessa vilket innebär att samtliga mål ska väga lika tungt. Eftersom förslagen i denna proposition innebär att skolformen särskild utbildning för vuxna blir en del av den kommunala vuxenutbildningen kommer de övergripande målen i paragrafen också utgöra mål för det som är särskild utbildning för vuxna. Det övergripande målet för denna skolform regleras i 21 kap. 2 § första stycket skollagen. Ändringen i andra stycket innebär att det förtydligas att bestämmelsen avser vilken utgångspunkt som ska gälla vid utbildning av enskilda elever. När det handlar om att göra generella avvägningar av vilken utbildning som ska erbjudas inom vuxenutbildning och hur denna ska dimensioneras ska i stället målen som anges i första stycket vara väg- ledande. Bestämmelsen i andra stycket första meningen om att utgångs- punkten för utbildningen av en enskild elev ska vara elevens behov och förutsättningar innebär, i likhet med vad som gäller , såväl att inne- hållet i utbildningen ska anpassas efter elevens behov och förutsättningar som att upplägget av utbildningen ska anpassas så att den kan möta den vuxnes behov av t.ex. undervisning , deltid, på distans och av flexibla undervisningsformer i övrigt. Vidare flyttas den prioriteringsregel som finns i det nuvarande tredje stycket till andra stycket och bildar en andra mening. Ändringen innebär också att prioriteringsregeln ska tillämpas inom vuxenutbild- ning som särskild utbildning på gymnasial nivå. För särskild utbildning för vuxna finns motsvarande prioriteringsregel i 21 kap. 2 § tredje stycket. Prioriteringsregeln i andra stycket gäller inte för vuxen- utbildning på grundläggande nivå, vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå eller vuxen- utbildning i svenska för invandrare. Detta beror på att alla som uppfyller behörighetsvillkoren för dessa utbildningar har rätt till sådan utbildning och att någon prioritering därför inte behöver göras i fråga om sökande till dessa utbildningar. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1.