prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — redovisar upplupna intäkter som i allt väsentligt avser EU-medel från asyl-, migrations- och integrationsfonden för vidarebosättning på . Upplupna intäkter hos Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen består av finansieringsavgifter från arbetslöshetskassor. redovisar upplupna intäkter från balans- och systemansvariga på och upplupna nätintäkter på . Not 39 Värdepapper och andelar värdepapper och andelar är pågående affärer med återköpsavtal (repor) i egna statspapper och kortfristiga placeringar. Affärerna har marknads- vårdande syfte och är också ett sätt hantera tillfälliga likvida överskott och varierar därför mellan åren. värdepapper och andelar är huvudsakligen hypoteksobligationer i de fonder redovisar, främst Trafiklivräntefonden. redovisar värdepapper, främst i form av andelar i värdepappersfonder hos Kammarkollegiet, som hör till den frivilliga pensionsförsäkringen. redovisar kortfristiga placeringar i företagscertifikat som värdepapper och andelar. Not 40 Kassa och bank likvida medel består av banktillgodohavanden i transaktionskonton men även olika fastränteplaceringar. Likvida medel har minskat med . En del av minskningen beror på att medel överförts från banktillgodo- havanden till kortfristiga placeringar. redovisar banktillgodohavanden som är placerade i svenska affärsbanker i utländsk valuta till värdet av samt banktillgodo- havanden i svenska kronor på , totalt . Likvida medel har minskat med . Resultatandelar i hel- och delägda företag Årets överskott enligt resultaträkningen Nettoförmögenheten är skillnaden mellan tillgångar och skulder. En positiv nettoförmögenhet innebär att statens tillgångar är större än statens skulder. Förändringen av nettoförmögenheten mellan samvarierar i huvudsak med statsskuldens förändring. Nettoförmögenheten påverkas i första hand av resultaträkningens överskott. Därutöver påverkas nettoförmögenheten av andra transaktioner som förändrar tillgångarnas eller skuldernas värde utan att de redovisas i resultaträkningen. Utgående balansen uppgick till -17,. ökade nettoförmögenheten med och uppgick till och har därmed övergått från en negativ till en positiv nettoförmögenhet. Nedan redogörs för förändringar av poster som ingår i nettoförmögenheten. Vissa händelser som i sig inte innebär att nettoförmögenheten påverkas utgör ändå förklaringar till förändringar av ingående delposter. Ändringar av utgående balansen 2018 För att få jämförbarhet mellan åren ändras i vissa fall den utgående balansen från föregående år. Detta gäller främst vid införande av nya redovisningsprinciper. Metoden för beräkning av periodiserade skatteintäkter har kompletterats, vilket vid tillämpande på föregående års skatteintäkter har medfört en omföring mellan balanserad kapitalförändring och årets överskott med . Ändrade redovisningsprinciper för val av valutakurs vid redovisning av förskott från EU har medfört en minskning av föregående års överskott med -. Uppskrivningskapitalet har minskat med . Kapitalet minskar med avskrivningsbeloppen på uppvärderade anläggningar samt med omföring till balanserad kapitalförändring vid försäljning av tillgångar. Donationskapitalet har ökat med . Ökningen beror till största delen på invärdering av konst av samt donationer av konst och likvida medel till och . Resultatandelar i hel- och delägda företag Kammarkollegiet svarar för merparten av posten. Andelsvärdet är vid årets beräkning till största delen baserat på företagens egna kapital enligt årsbokslut. Ökningen på består av föregående års resultatandelar (33,), utdelningar betalda (-15,), samt övriga förändringar av eget kapital i företagen (-6,). har i utdelning gett tillbaka betalningsutfästelser till , vilket ökat resultatandelen med . Den del av Systembolaget AB:s resultat, motsvarande årets utdelning, och som redovisas som skatteintäkt förs om från balanserad kapitalförändring till resultatandel påföljande år (0,). har redovisat en minskning med av det egna kapitalet vid sidan av resultatet. Förändringen består till största delen av negativa omvärderingar av pensionsskulden på . har rapporterat i ökning av eget kapital vid sidan av resultatet, vilket främst avser effekter av kassaflödessäkringar. Den balanserade kapitalförändringen ökade med . Den del av föregående års underskott som inte är hänförligt till resultatandelar har ökat kapitalförändringen med . Utdelningar från hel- och delägda företag enligt föregående stycke har ökat denna delpost med motsvarande belopp d.v.s. . Den del av förändrad avsättning för pensionsskuld som avser försäkringstekniska omvärderingar redovisas direkt mot nettoförmögenheten och medför en minskning med . har i utdelning återgett betalningsutfästelser till , vilket omförts till resultatandelar i hel- och delägda företag (-0,). Systembolaget AB:s resultat förs till en del som skatteintäkt, vilket påföljande år omförs till resultatandel från kapitalförändring (-0,). har i samband med införande av ny styrmodell och invärdering av icke färdigställda beredskapsvaror och materiel anskaffade redovisat en kapitalökning med . Skilda principer vid värdering av inomstatliga värdepapper medför en utjämningspost på som redovisas som balanserad kapitalminskning. Eliminering av inomstatliga ensidiga periodiseringar samt diverse fordringar och skulder medför ett saldo på som ökar nettoförmögenheten. Nedanstående tabell visar de poster som lett fram till nettoförmögenhetens förändring. Kompletterad metod för beräkning av Ändrad redovisningsprincip för förskott från EU, Utdelning från hel- och delägda företag Förändrad avsättning till tjänstepensioner Förändring av eget kapital hos hel- och delägda Utdelning i form av betalningsutfästelser som har återgetts från Svensk-Danska Omföring av resultatandel från Systembolaget Försäljning, likvidering och justering av innehav i hel- och delägda företag Kapitalökning i samband med införande av ny styrmodell och invärdering av ej färdigställda Utjämningspost vid eliminering av statspapper vid eliminering av ensidiga inomstatliga Eliminering av inomstatliga balansposter Årets över-/underskott I tabellen nedan redovisas en beräkning av skillnaderna mellan balansräkningens nettoförmögenhet jämfört med statens nettoförmögenhet beräknad enligt nationalräkenskapernas (NR) principer. NR:s beräkningar finns ännu inte framställda och jämförelsen görs därför . Tabell 3.7 Skillnad mellan nettoförmögenhet enligt årsredovisningen för staten och nationalräkenskaperna Statens nettoförmögenhet enligt ÅRS Avgående poster ur Nettoförmögenheten Fordringar och skulder endast i den statliga balansräkningen Upplupna skatteintäkter och övriga periodiseringar Tillkommande poster i Statens förmögenhet enligt NR-principer Uppvärdering av aktier till marknadsvärde Pålägg av moms och indexuppräkning till aktuell prisnivå av anläggningstillgångar/förbrukningsinventarier samt utökad aktivering av Omvärdering av statsskuld och övriga finansiella poster till marknadsvärde egna kapital utöver grundfond Löneskatt på kommunsektorns pensionsskuld Värdepapper hos , Allmänna arvsfonden, Statens förmögenhet enligt NR-principer Skillnaden mellan balansräkningens nettoförmögenhet vid utgången av 2018 på -och den beräkning i anslutning till NR som gjorts ekonomiska vårproposition på innebär att NR-beräkningen visar en positiv nettoförmögenhet som är högre än vad som redovisas i balansräkningen. Skillnaderna beror dels på olika värderingsprinciper, dels på olika avgränsning av staten. Den enskilt största skillnaden beror på att fasta realtillgångar i NR värderas till åter-anskaffningsvärdet, dvs. restvärdet efter avskrivningar räknas upp med prisindex samt med moms medan fasta realtillgångars värdering i balansräkningen utgår från ursprungligt anskaffningsvärde. Dessutom tillgångsförs forskning och utveckling i högre grad i NR. Detta står för av skillnaden i förmögenheten. En annan stor del beror på att NR använder marknadsprisvärdering där sådan finns tillgänglig, t.ex. för aktieinnehav och för skulder i form av bl.a. statsobligationer. I fråga om avgränsning ingår som kapitalandel i NR och inte endast med grund- fonden. Beräkningen av upplupna skatteintäkter sker med andra metoder i NR, vilket tillsamman med en annan tillämpning vid fastställandet av periodiseringar ger ett lägre värde på tillgången. Dessutom finns andra mindre skillnader. För tillgångar och skulder i övrigt består skillnaden främst av fonder och avsättningar, som endast ingår i balansräkningen. För att balansera den särskilda löneskatt som ingår i kommunernas pensionsskuld tar NR upp en fordran i staten på motsvarande belopp. Kammarkollegiet, försäkringsverksamheten m.m. Bygdemedel m.m. (länsstyrelser) Som fonder i staten redovisas medel som är reserverade för särskilda ändamål, men där det reserverade beloppet inte beror direkt på en fastställd skuld eller en försäkringstekniskt beräknad risk. De viktigaste förändringarna i fondkapitalet beskrivs i not 5 Avsättning till/upplösning av fonder. Kärnavfallsfonden redovisas av myndigheten och förvaltas av Kammarkollegiet. Fonden består av avgifter från kärnkraftsföretagen, baserade på produktionen av elektrisk kraft. Avgifterna ska täcka alla kostnader nu och för hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och annat avfall. Kärnavfallsfonden har fortsatt att öka liksom . Fondmedlen har historiskt varit placerade i statsobligationer och reala placeringar, men även i s.k. säkerställda obligationer utgivna av bostadsfinansieringsinstitut, och till en mindre del på konto i . Efter utvidgning av placeringsmandatet har även något som benämns en långsiktig portfölj med företagsobligationer, aktier och andelar i värdepappersfonder börjat byggas upp, vid sidan av den tidigare s.k. basportföljen. Den nya delen av fondens tillgångar har ökat kraftigt och fondens reala avkastning har ökat och uppgick till . Vid utgången av 2018 utgörs av tillgångarnas bokförda värde av säkerställda obligationer och av den långsiktiga portföljen. förvaltar tre stora fonder inom ramen för krishantering inom det finansiella systemet. för krishantering ska säkerställa att den finansiella sektorn står för de direkta kostnaderna för finansiella kriser. Om ett instituts egna resurser inte räcker till finns medel avsatta i förväg som staten kan använda om den finansiella stabiliteten är hotad. Medlen har finansierats genom avgifter och är uppdelade på resolutionsreserven, insättningsgarantifonden och stabilitetsfonden. Insättningsgarantifonden är den största. Den har byggts upp av avgifter från institut som omfattas av garantin. Avgiftens används till att bygga upp en fond för att kunna betala ut ersättning till kunder i kreditinstitut eller värdepappersbolag som går i konkurs. Insättningsgarantin gäller för såväl privatpersoner som företag och andra juridiska personer. Insättningsgarantimedlen är placerade i statspapper och till mindre del på konto i . Fonden uppgick vid utgången av 2019 till drygt Insättningsgarantin totalt uppgår till (se not 56). gäller lagstiftning som innebär att ett resolutionsförfarande ska användas för institut som bedöms viktiga för den finansiella stabiliteten och som därför inte bör försättas i konkurs. Resolution innebär att staten tar kontroll över ett institut som är drabbat av problem för att rekonstruera det eller avveckla det under ordnade former. För detta ändamål bildades Resolutionsreserven som då tillfördes genom överföring från Stabilitetsfonden och därefter har tillförts resolutions- avgifter samt avkastning på fondens medel. Resolutionsavgifter ska betalas så länge Resolutionsreservens behållning är lägre än av de berörda institutens sammanlagda garanterade insättningar. uppgick reserven till 43,5 mil- jarder kronor, vilket motsvarar av de garanterade insättningarna. Stabilitetsfonden inrättades enligt beslut i samband med finanskrisen för att finansiera framtida stödåtgärder. Inledningsvis tillfördes den genom särskilt anslag på statens budget. Avsikten var tidigare att fonden genom avgifter och avkastning skulle öka upp till motsvarande av BNP. Stabilitetsavgiften har tagits bort efter införandet av Resolutionsreserven, men fonden finns kvar och kan användas för stödåtgärder i vissa fall. redovisar ett antal fonder som förvaltas av Kammarkollegiet och från vilka bl.a. vissa livräntor enligt äldre bestämmelser betalas ut. Den största är Trafiklivräntefonden och utöver den finns bl.a. Frivilliga yrkesskadefonden och Affärsverksfonden. Kammarkollegiets fonder avser främst kollegiets försäkringsverksamhet och Kulturfonden för och , men även Viltvårdsfonden samt Författarfonden. Länsstyrelserna redovisar s.k. bygdemedel (vattenregleringsmedel) och älgvårdsfonder med den övervägande delen hos länsstyrelserna i och . Batterifonden redovisas av och har byggts upp av miljöavgifter på batterier. gäller numera producentansvar för batterier och fonden tar inte in några avgifter. Återstående medel används till batteriforskning och fonden minskar successivt. Bland fonder som inte specificeras i tabellen finns främst medel från vattendomar m.m. hos Havs- och vattenmyndigheten och Brottsofferfonden. Not 43 Avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser SPV ansvarar och gör avsättningar för de förmånsbestämda tjänstepensionerna och de övriga avtalsförsäkringar som myndigheterna har betalat för, vilket utgör merparten av statens pensionsåtagande. Undantag från denna ordning är de myndigheter som gör egna avsättningar för pensioner, främst affärsverken och . Skulden för de förmånsbestämda tjänstepensionerna som SPV redovisar ökade med jämfört med då den ökade med . Förklaring till förändring av den försäkringstekniska avsättningen i SPV:s tjänstepensionsverksamhet Justering av ingående skuld Ändrade beräkningsgrunder, bruttoränta Ändrade beräkningsgrunder, övrigt Grundränta, frigjorda driftkostnader Utfall av antaganden om livslängd Nya sjukpensioner och tillfälliga sjukpensioner Förändrad avsättning för premiebefrielse Nya icke aktuella, temporära efterlevandepensioner Förändring av antastbar förmån Utbetalning, frigjorda driftkostnader 1Till detta kommer tjänstegruppliv- och personskadeersättningar med . (föregående år) vilket förklarar avvikelsen mot beloppet i not 43. Ändrade beräkningsgrunder visar den skuldeffekt som uppstår när de försäkrings- tekniska beräkningsgrunderna ändras. har redovisningsprincipen anpassats till den internationella redovisningsstandarden IPSAS 39 vilket innebär att resultateffekten av försäkringstekniska omvärderingar redovisas direkt mot nettoförmögenheten och inte i resultaträkningen (se redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). De ändrade beräkningsgrunderna i tabellen ovan, , har därför inte påverkat årets pensionskostnader. Effekten av de ändrade beräkningsgrunderna, 12,2 miljarder, beror dels på att räntan i beräkningsgrunderna sänkts till -0,från -0,föregående år vilket gav en effekt på . ändrade SPV även antaganden om dödlighet, antaganden om s.k. dolda livräntor och antagande om nyttjandegraden av förmånen icke aktuell temporär efterlevandepension vilket gav en effekt på . Nyintjänande består av den skuldförändring som beror på att de aktiva har tjänat in ytterligare rätt till ålderspension och kompletterande efterlevandepension/familjepension . Utbetald pension motsvarar den skuldminskning som utbetalningarna medfört. Posten är en beräkning utifrån tillgängliga data och det kan finnas avvikelser mellan postens värde och bokförda betalningar exempelvis när retroaktiva utbetalningar gjorts. Indexering avser omräkning med förändringen av prisbasbeloppet som görs av pensioner som betalas ut och av fribrev. höjdes prisbasbeloppet vilket gav en ökning av skulden med . Grundränta visar den uppräkning av skulden som enligt de försäkringstekniska riktlinjerna ska göras med antagen ränta, som var -0,. I Övrigt ingår effekter som uppstår i skulden när förmånsbelopp förändras t.ex. på grund av samordning. har SPV fortsatt sitt arbete med att pröva rätten till livränta för personer som slutat sin anställning –2002. Detta har resulterat i att ytterligare livräntor har fastställts för dessa personer och det har ökat skulden med som ingår i posten Övrigt. Posten Övrigt redovisar nettot av både positiva och negativa förändringar av skulden och uppgår till . Övriga avsättningar för pensioner och liknande förpliktelser tar upp avsättning för pensioner och inkomstgarantier och omställningsstöd till tidigare och nuvarande ledamöter. tillämpar i princip samma försäkringstekniska grunder som de SPV tillämpar för försäkringsrörelsen och redovisningsprincipen har anpassats till den internationella redovisningsstandarden IPSAS 39. Det innebär att resultateffekten av försäkringstekniska omvärderingar redovisas direkt mot myndighetskapitalet och inte i resultaträkningen. Av förändring av pensionsskulden, , avser försäkringstekniska omvärderingar som enbart redovisats i balansräkningen och har påverkat årets resultat. Av totala skuld avser inkomstgarantier och omställningsstöd. av den totala pensionsavsättningen avser avgångna ledamöter, medan återstoden avser aktiva ledamöter. Pensionsskulderna för , och har räknats om enligt samma beräkningsgrunder som de SPV använder. Förändringen av affärsverkens skulder avser skillnaden mellan deras skuld i årsredovisningen för staten 2018, beräknad enligt SPV:s beräkningsgrunder, och deras skulder beräknade med SPV:s beräkningsgrunder. Av förändringen av affärsverkens pensionsskulder, totalt ca , avser ca försäkringstekniska omvärderingar som enbart redovisats i balansräkningen och har påverkat årets resultat. Not 44 Avsättningar för garantier risker som kan finansieras av garantiavgifter Under posten avsättningar för garantier redovisas reserveringar för förväntade garantiförluster där det finns ett krav att värdera garantier. I not 56 Garanti- förbindelser finns en sammanställning av statens totala garantiåtaganden fördelat på de åtaganden för vilka avsättningar görs och de åtaganden för vilka avsättningar inte görs. Avsättningar för garantier är uppdelat på risker som kan finansieras av garantiavgifter, kvardröjande risker som inte kan finansieras från garantiavgifter och skadeersättningar som inte är utbetalade vid bokslut (oreglerade skador). Avsättningar för garantier uppgick till 2019 jämfört med Det innebär att avsättningar för garantier minskade med jämfört med . Den främsta orsaken är att oreglerade skador har minskat från 2018 till 2019. Kvardröjande risker minskade med jämfört med . Det är (), , och som har ingått finansiella garantiavtal där det finns ett krav att redovisa avsättningar för garantier. EKN redovisar av statens totala avsättningar för garantier. Vid utgången av 2019 hade EKN utestående garantier i 140 länder och avsättningar uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . Av EKN:s avsättningar för garantier 2019 var hänförbara till risker som kan finansieras av garantiavgifter. Avsättningar i förhållande till det EKN:s totala garantiengagemang uppgick till 2019 jämfört med 2018. avsättningar för garantier uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . Minskningen förklaras främst av minskade förväntade förluster i garantiåtagandet till Öresundsbrokonsortiet. Av avsättningar för garantier 2019 var hänförbara till risker som kan finansieras med garantiavgifter. Sidas avsättningar för garantier uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Ökningen kan i huvudsak härledas till att oreglerade skador ökade med . Av Sidas avsättningar för garantier 2019 var hänförbara till risker som kan finansieras med garantiavgifter. avsättningar för garantier uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . Av avsättningar för garantier 2019 var hänförbara till risker som kan finansieras med garantiavgifter. Not 45 Avsättningar för avhjälpande av miljöskador Miljöansvar för miljögaranti statliga bolag Övrigt, avhjälpande verksamhet Pågående rättsliga tvister miljöärenden Avfallsdeponier - icke farligt, farligt avfall Gruva och upplag - silfidmalm, rödfyr Sanering av kreosot- eller saltimpregnerade fundament Avsättningar för avhjälpande av miljöskador avser framtida utgifter för avhjälpande av en föroreningsskada eller en allvarlig miljöskada enligt . Posten består i huvudsak av och Försvarsmaktens avsättningar. Not 46 Övriga avsättningar Övriga avsättningar består bl.a. av omstruktureringskostnader. En omstrukturering kan avse försäljning, avveckling eller omlokalisering av en verksamhet, förändringar i ledningsstruktur eller genomgripande omorganisation. Statens jordbruksverks avsättningar består till stor del av avsättningar för för jordbruket (EGFJ)och 2014–2020 (EJFLU). avsättningar består främst av skadestånd och regress. har en avsättning för frivillig pensionsförsäkring som är en verksamhet enligt äldre lagstiftning. Nyteckning till försäkringen upphörde och avsättningen minskar successivt, eftersom inga inbetalas, med skillnaden mellan kapitalavkastning och pensionsutbetalningar. Försvarsmakten har bl.a. avsättningar för avveckling och återställande av materiel. Lån i svenska kronor Real skuld i svenska kronor Säkerheter i svenska kronor Eliminering, myndigheters innehav av statspapper I definition av den svenska statsskulden ingår de låneinstrument som använder i sin finansiering av statens lånebehov (se Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Lån i svenska kronor redovisas till nominellt slutvärde, dvs. de marknadsvärderas inte med hänsyn till förändringar i marknadsräntorna. I årsredovisningen för staten används definition av statsskulden minskad med elimineringar av de statliga myndigheternas innehav av statliga obligationer. Det är endast ett fåtal myndigheter som har statsobligationer. Kärnavfallsfondens innehav var och innehav för Insättningsgarantifonden var värderade till nominellt värde samt upplupen inflationskompensation. Lån i utländsk valuta Obligationer m.m. i utländsk valuta Säkerheter i utländsk valuta Lån i utländsk valuta upptas i balansräkningen till sitt aktuella värde, dvs. de räknas om till de valutakurser som gällde på bokslutsdagen. De redovisade lånen i utländsk valuta har minskat med . Lån i svenska kronor Lån i utländsk valuta Statsskulden har minskat med totalt jämfört med . Statens budgetsaldo blev ett överskott på , vilket har medfört ett minskat lånebehov. En stor del av överskottet består av att har återbetalt delar av de lån som har tagits upp för att förstärka valutareserven. Lån i form av nominella och reala statsobligationer i svenska kronor svarar för den största minskningen med tillsammans . Dessutom har lån i form av obligationer i utländsk valuta minskat med , vilket väsentligen avser den upplåning som gjorts för vidareutlåning till . Den största ökningen gäller likviditetsförvaltningsinstrument i svenska kronor som har ökat med . Not 48 Långfristiga skulder Långfristiga skulder vid sidan av statsskulden förekommer endast hos ett litet antal statliga myndigheter, förutom de lån i som är interna i staten och därför elimineras i årsredovisningen för staten. redovisar en betalningsutfästelse till med och därutöver innehållna garantibelopp på . redovisar skulder knutna till terminskontrakt hos Statens internbank på . Därutöver redovisar skulder om knutna till tillgångar som övertogs från affärsverket i samband med att affärsverket upphörde. Långfristiga skulder hos består av skuldförda kapacitetsavgifter och uppgår till . Kapacitetsavgifter uppkommer som en följd av överföringsbegränsningar i stamnätet. Kapacitetsavgifterna använder till mothandel eller till att finansiera investeringar som förstärker eller bibehåller överföringskapaciteten i stamnätet. långfristiga skulder består främst av skulder till Eurocontrol, en europeisk organisation som arbetar med flygtrafikledning och flygsäkerhetsfrågor. Skulden till Eurocontrol uppgår till . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Leverantörsskulder är skulder som uppkommer vid köp av varor och tjänster.