prop · H70373 · 2020-02-07 00:00:00 — Den sista specifikationen rundar problematiken med exakt hur mycket företagare eventuellt underrapporterar jämfört med anställda genom att helt enkelt beräkna gränserna inom egenföretagare istället för samtliga 45-åringar. 109För att förhindra att visa observationer får allt för stort genomslag är förändringarna takade till att inte överstiga större belopp än den 95:e percentilens förändring. Rent empiriskt är det även så att större företag underrapporterar en lägre andel än mindre företag. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Till skillnad från den genomsnittliga effekten på inkomster som beräknades i avsnittet ovan, påverkas inte sysselsättningsmåttet (def. IFAU) på något dramatiskt sätt oavsett vilken alternativ specifikation som används. Detta beror helt enkelt på att det inte finns en större anhopning av personer med inkomster strax under gränsen för vad som klassas som sysselsatt. Den största korrigeringen sker i specifikationen då inkomsterna justeras upp för egenföretagare (ii). I dessa skattningar blir sysselsättningseffekten svagt positiv för män , medan den förblir negativ för kvinnor (men insignifikant ). I definition (iii) påverkas resultaten knappt alls. Fördelen med denna definition är att vi inte behöver sätta en exakt siffra på hur mycket egenföretagare eventuellt underrapporterar jämfört med anställda, eftersom vi beräknar olika gränser för anställda och egenföretagare för olika branscher. Slutsatsen från detta är att den metod som använts för att mäta sysselsättningseffekten är tillräckligt stabil för att kunna tolkas med trovärdighet. Figur 15 Effekt på sysselsättning (def. IFAU) samt tre alternativa specifikationer Sysselsatt (def. Sysselsatt (i) Sysselsatt (ii) Sysselsatt (iii) -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Anm.: Effekten avser att delta i SNV år 0 jämfört med att delta i något annat program eller fortsatt söka arbete som öppet arbetslös. De vertikala strecken är 95-procentiga konfidensintervall beräknade med så kallad bootstrapping med 230 repetitioner klustrade på individnivå. Bandbredden till kernel-funktionen är densamma genom samtliga repetitioner. Källa: Egna beräkningar. Även de skattningar som visar att risken för ekonomisk utsatthet ökar efter deltagande i SNV håller för uppskrivningar av disponibelinkomsten på 1,3 (den något lägre uppräkningsfaktorn beror på skatten).110 110Engström och , ”Tax evasion and self-employment in a high-tax country: evidence from ”, 2009. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T Branschsammansättningens påverkan är liten För att undersöka hur skillnader i branschsammansättningen påverkar resultaten har kvinnorna i den matchade populationen som deltar i SNV viktats om så att de har samma branschsammansättning som männen som deltar i SNV. Modellerna har skattats om med de nya vikterna på två olika detaljeringsnivåer (se figur 16). I den grövre indelningen blir skillnaderna större, medan de minskar något när en finare indelning används. Denna typ av analys blir dock allt mer osäker ju finare fördelning som väljs eftersom allt fler celler (branscher) får mycket få individer i sig med en relativt hög vikt, vilket ökar osäkerheten i skattningarna. Därför är det inte informativt att dela upp branscherna mer än detta. Figur 16 Effekt på faktorinkomst (tkr), med omviktade branscher Viktat SNI nivå 2 Anm.: Modellen som har viktats om på 2-siffernivå av SNI har fått begränsade vikter för att undvika att vissa observationer får en allt för stor vikt. Vikterna har begränsats mellan 1/34-del och 34. Standardfelen kan inte beräknas med bootstrap när vikter används. Källa: Egna beräkningar. Eftersom matchningsmodellen innehåller förvärvsinkomster för t˗4 till t˗1 är det inte särskilt konstigt att utfallen är balanserade. Det finns dock en risk att grupperna var obalanserade innan dessa år och att balansen år t˗4 till t˗1 var en övergående tillfällighet. Om exempelvis SNV-gruppen hade högre inkomster kan den högre inkomsten ses som en återgång till gruppens ”egentliga” medelvärde, detta fenomen kallas regression to the mean. Ett sådant fenomen kan varken beläggas eller förkastas med säkerhet i denna typ av studier, 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N men det kan undersökas hur troligt det är att detta fenomen påverkar resultaten och därmed slutsatserna som dras i rapporten. I figur 17 visas skattningar på faktorinkomsten där även t˗5 har inkluderats, det vill säga före programstart. Matchning har skett på t˗4 till t˗1 medan t˗5 inte har matchats i vår huvudmodell. Skattningen för t˗5 är svagt positiv både för män och kvinnor. Skillnaden för kvinnorna är dock större och är även statistiskt signifikant. Detta kan tyda på att jämförelsegruppen för kvinnorna inte är helt jämförbar och att de uppmätta skillnaderna efter programdeltagande kan vara något överskattade. är skillnaden i t˗5 inte särskilt stor och grupperna har ändå upp till programstarten varit mycket lika. Figur 17 Effekt på faktorinkomst (tkr), med placeboskattning Anm.: Faktorinkomst: Förvärvsinkomster samt kapitalinkomster. Effekten avser att delta i SNV år 0 jämfört med att delta i något annat program eller fortsatt söka arbete som öppet arbetslös. De vertikala strecken är 95-procentiga konfidensintervall beräknade med så kallad bootstrapping med 230 repetitioner klustrade på individnivå. Bandbredden till kernel-funktionen är densamma genom samtliga repetitioner. Antal matchade män: 16 443 deltagare och 693 397 i jämförelsegruppen. Antal matchade kvinnor: 12 540 deltagare och 386 621 i jämförelsegruppen. Källa: Egna beräkningar. Det går aldrig att vara helt säker på att selektionen inte påverkar effektskattningarna när en kvasiexperimentell metod såsom matchning används. Men givet tidigare forskning111 och den analys som gjorts för att undersöka hur 111Caliendo, Künn och Weissenberger, ”Personality Traits and the Evaluation of Start-Up Subsidies”, 2016. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T rimligt antagandet är om att dessa grupper i grunden är jämförbara, bedömer att resultaten är trovärdiga. Resultat med och utan deltagare som startade eget aktiebolag För att minska det kända problemet med positiv selektion har vi i denna studie valt att exkludera programdeltagare som startade eget aktiebolag i samband med att de påbörjade programmet SNV. I figur 18 redovisas hur detta val påverkar några av de centrala utfallen. De uppmätta skillnaderna efter programdeltagande blir högre för män medan effekten för kvinnor knappt förändras när även nystartade aktiebolag inkluderas i deltagandegruppen. Dessa resultat drivs till stor del av de ökade kapitalinkomsterna. Om detta är ett resultat av positiv selektion, det vill säga att resultatet blir snedvridet eller om skillnaden i uppmätt effekt är en sann effektskillnad kan vi inte veta utifrån tillgängliga data. När skillnaden i effekten på IFAU:s sysselsättningsmått undersöks för män framkommer att den initialt negativa effekten blir betydligt mindre och att effekten från och med sjunde året blir positiv (). För kvinnor blir skillnaderna i effekten på sysselsättningen mycket liten, effekten är fortfarande negativ under Figur 18 Effekt på faktorinkomst, med och utan nystartade aktiebolag Alla företag inkl. AB Alla företag inkl. AB -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Anm.: Faktorinkomst: Förvärvsinkomster samt kapitalinkomster. Effekten avser att delta i SNV år 0 jämfört med att delta i något annat program eller fortsatt söka arbete som öppet arbetslös. De vertikala strecken är 95-procentiga konfidensintervall beräknade med så kallad bootstrapping med 230 repetitioner klustrade på individnivå. Bandbredden till kernel-funktionen är densamma genom samtliga repetitioner. Antal matchade män: 16 611 deltagare (19 701 inklusive AB) och 715 956 i jämförelsegruppen. Antal matchade kvinnor: 12 680 deltagare (13 853 inklusive AB) och 414 311 i jämförelsegruppen. 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Källa: Egna beräkningar. Övriga känslighetsanalyser visar inga betydande skillnader Separata skattningar för olika väntetider visar inga intressanta skillnader i resultaten mellan analysgrupperna med olika väntetider. Att de uppmätta effekterna är ungefär lika stora för de med korta väntetider som långa väntetider kan tyda på att matchningen har fungerat bra eftersom personer med långa väntetider troligen är mindre positivt selekterade jämfört med de med korta tider. Trots att det finns goda teoretiska och empiriska argument för att föräldrarnas egenföretagarbakgrund har betydelse för barnens sannolikhet att starta eget, blir det endast knappt märkbara skillnader när modellerna skattas om utan dessa kontrollvariabler. När jämförelsegruppen delas upp i öppet arbetslösa och arbetssökande i program med aktivitetsstöd återfinns inte heller här några entydiga skillnader när modellerna skattas om på respektive jämförelsegrupp. Resultaten inte särskilt känsliga för extremvärden I denna granskning skattas den genomsnittliga effekten på deltagarna. I utvärderingslitteraturen kallas detta effektmått för ATT (average treatment effect on the treated). Lite förenklat innebär detta att potentiella utfall112 subtraheras från varje deltagares utfall, och medelvärdet av alla dessa differenser blir den genomsnittliga effekten på deltagarna (). För att undersöka hur mycket den uppmätta effekten påverkas av ett fåtal individer där de största absoluta differenserna har beräknats tillämpar vi en statistisk transformering, så kallad Winsor på 1-procentsnivå. Det innebär helt enkelt att differenser som understiger den 1:a percentilen sätts till värdet på den 1:a percentilen, medan differenser som överstiger den sätts till värdet av den . När denna transformering är gjord beräknas sedan medelvärdet av alla differenser för att få fram en mer robust ATT. Vi kompletterar även analysen med en beräkning av effekten på mediandeltagaren (, median treatment effect on the treated). Resultaten från figur 19 visar att effektskattningarna blir lägre när inslaget av de största (absoluta) differenserna minskas genom winsortransformeringen. Särskilt männens effektskattning för år 9 blir betydligt mindre. Överlag är dock effektmönstret snarlikt det vanliga effektmåttet som används i huvudskattningarna (ATT). När istället medianeffekten beräknas blir resultaten betydligt mer negativa för både män och kvinnor. För män blir effekten ungefär noll medan medianeffekten för kvinnor blir negativ för 112Utfallet från den matchade (vägda) jämförelsegruppen för just denna deltagare. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T Winsortransformeringen och särskilt medianberäkningen av effekten skapar dock obalans mellan deltagar- och jämförelsegruppen innan programstart. Den positiva skillnaden som uppstår innan programstart visar att dessa beräkningar troligen överskattar de positiva effekterna. Figur 19 Effekt på faktorinkomst (tkr) beräknat med ATT, ATT med Winsor och MTT -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Anm.: ATT = genomsnittlig effekt på deltagarna. ATT med Winsor = genomsnittlig effekt på deltagarna där den individuella effekten inte tillåts understiga 1:a percentilen eller överstiga den . MTT = effekten på mediandeltagaren. Intäkterna och därmed inkomsterna är betydligt mer konjunkturkänsliga för egenföretagare än för anställda. Detta syns tydligt i figur 20 där effekten har skattats separat då de arbetssökande påbörjade sin SNV-period. Finanskrisen syns som ett negativt avtryck i samtliga kohorter (deltagare- och jämförelsepersoner som startade ett specifikt år), men som allra tydligast för de som startade sitt företag precis innan utbrottet, det vill säga kohorterna 2005 till 2007. Men det är även för dessa kohorter som återhämtningen är särskilt stark. Detta talar starkt för att bedömningar av utfallen i denna rapport är mest generaliserbara när utfallet mäts på lite och inte bara utvärderas för en enskild kohort, då konjunkturen får ett betydande genomslag i effektskattningarna. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 20 Effekt på faktorinkomst av SNV fördelat på deltagarkohorter Hela urvalet (2003−2007) -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Anm.: Faktorinkomst = Förvärvsinkomster samt kapitalinkomster. Effekten avser att delta i SNV år 0 jämfört med att delta i något annat program eller fortsatt söka arbete som öppet arbetslös. Källa: Egna beräkningar. I balansavsnittet (sid 63, figur 12) sticker fyra variabler ut som något mindre balanserade än övriga kontroller. Därför adderas ett steg med en Mahalanobis avståndsfunktion i matchningen efter skattningen av propensity scoren. Detta innebär att propensity scoren samt de fyra kontrollvariablerna som inte blev fullt ut balanserade läggs in i en Mahalanobis avståndsfunktion. På detta sätt får de fyra variablerna mer tyngd i balanseringen. Även om detta förbättrade balansen på de fyra variablerna, ökar dock den globala obalansen marginellt (högre standardiserade medelabsolutavvikelser). i väsentlighet i de efterföljande skattningarna. Utöver denna alternativa matchningsalgoritm har även nearest neighbour (nn = 1 och 5) samt vanlig kernel med och utan regressionsjustering testats. Nearest neighbour 1 gav dock betydligt sämre balans och högre . Nearest neighbour 5 gav liknande balans och jämfört med den föredragna matchningsalgoritmen. När kernel ridge (föredragna matchningsalgoritmen) jämförs med vanlig kernel blir resultaten mycket lika. Troligen spelar detta val av algoritm större roll när mindre grupper undersöks (det vill säga när det finns få observationer över stora intervall av propensity scoren). Tester med och utan regressionsjusteringar visar att metoden tydligt påverkar resultaten. Alla modeller där utfallet är kontinuerligt visar på större effekter om regressionsjusteringen inte används. Påverkan på de diskreta utfallen är endast marginella. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T Tidigare studier av start av näringsverksamhet Tabell 4 Litteraturöversikt för internationella studier av stöd till start av näringsverksamhet Företag som startas med nad och ökning i hjälp av stödet har än andra företag. verkar inte heller ha någon inte tagit del av positiv effekt på tillväxten i antalet anställa som lyfter fram att stödets gruppen som tar emot 18–30-åringar som fick ta del av ett inte har större sannolikhet stöd för att starta att vara sysselsatta än inkomster är inte heller eftersom de inte kunnat resultatet är att deltagare i sig som arbetslösa. effekt av programmet. 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (3 875 del- hazards model). visar att av företagen grund av att verksamheten inte var lönsam och på grund av en övergång till betald anställning. Stödet att starta företag (3 568 del- varav ett är ett stöd till start av närings- effektivt ur ett samhälls- matching (ATT, mellan 2000–2001 med Dock visar studien ingen 2003 (3 100 stora positiva effekter på komster för deltagare i mellan 10 och 17 fler (ATT, kernel) med en tyder också på positiva effekter på inkomster av R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T (1 300 del- programmet är effektivt. som tagit del av ett stöd för att starta hetstalen 25–44 procent- enheter lägre för deltagar- visade också att sannolik- matching (ATT, heten att vara anställd kernel) och en och/eller egenföretagare var högre för deltagarna. deras inkomster, även om resultaten för kvinnor inte gruppen, men inga assistans i form av att låna till kapital. matching (ATT, 76 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (3 100 föret motiveras både av push- senare relativt hög, , och var lika för män och kvinnor. 12–anställt ytter- ligare minst en person. uppgav att de skulle startat företag även utan Künn (2011) (1 266 del- ett stöd till start av med hjälp av både Resultaten visar också att betydligt nöjdare men sin attityder till risk, vilket inte tycks ha också att effekterna av starkast för svaga grupper R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T Resultaten tyder på att (1 200 del- de i ett program programmet är effektivt. högre andel som inte var en lägre andel som mot- tog ekonomiskt bistånd. matching (ATT). siffra för ekonomiskt bi- stånd var13–18 procent- enheter högre för jäm- visar resultaten på stora grupper av deltagare. Resultaten visar att tidig- m.fl. (2015) del av stöd till start har en svagare bakgrund jämfört med andra före- het och företag som tagare när det gäller inte tagit del av stödet, och skapa- des med hjälp av tillgång till kapital. 19 månader efter företags- start har stödföretagen en högre överlevnad, men sämre utveckling när det gäller inkomst, tillväxt och visar också på att stödet har dödviktseffekter, men att dessa är mindre än vad tidigare studier beräknat. 78 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Finner att de startade före- Künn (2015) med hjälp av ett stöd för arbetslösa. naden och att effekten på fertilitet är mindre än för visas vara 3–4 gånger högre än för andra (ATT) och inverse inkomster är 56 månader för deltagare jämfört med Resultaten visar att före- ett stöd som gavs tagen som tagit del av stödet har högre sanno- likhet att överleva jämfört som valde att starta med företag som inte fått matching (kernel). 2005 (1 206 effekter både på kort och data för att studera också att effekten är störst av stöd till start av för utrikesfödda och lång- indikationer på att imple- menteringen av en formell matching (ATT) procedur för att ge stödet har hjälpt de arbetslösa inför starten av företag. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T Finner stora och positiva (2 306 del- effekter av programmet på effekter på lång sikt av ett stöd till start Resultaten håller även när hänsyn är tagen till olika (ATT, kernel) med variabler tycks alltså fånga upp skillnader i personliga visar också på lägre effekter för kvinnor. Resultaten visar på stora (1 248 del- ett stöd till start av och positiva effekter på mellan 20 och 28 procent- att vara sysselsatta jämfört med andra arbetslösa. Deltagarna tjänade också i Resultaten visar också på starkare effekter för äldre (ATT, kernel) och dessutom IV för att Tabell 5 Litteraturöversikt svenska studier av SNV Intervjuer i fem län revisorer (1997) något lägre än för naden för varje skapat R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Jämför risken att åter Tiden från det att Risken för att åter bli (9 043 del- bli arbetslös för de åtgärden tar slut fram arbetslös är dubbelt så tills dess att personen hög efter en anställning jämfört med de som styrelsen (1999) efter de fick starta eget- startades med hjälp av bidrag och dess tillväxt stödet överlevde i lika med hjälp av register- (probit-modell). inte heller någon skill- nad i företagens tillväxt ingen skillnad i effekt för kvinnor och män styrelsen (2000) (1 672 del- Stöd till start av med hjälp av en (probit-modell). styrelsen (2001) utan bidrag är inte företag med hjälp av år efter att verksam- En högre andel av de (probit-modell). som fått bidraget upp- lever sig försörjda gen- R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T av Stöd till start av företag som fått SNV som inte fick stöd. Stödet tycks inte heller påverka nivån på ny- en visar också att (3 048 del- av Stöd till start av ka program, varav ett är Stöd till start av modeller med hjälp av skaper för de som tar del av stödet. Delander (2011) (15 461) Stöd till start av är att Stöd till start av kvinnor med hjälp av används för utfallet). tycks fungera väl för matching (ATT). Sannolikheten att få ett arbete som deltagare i högre än för deltagare i Analysen visar att Stöd (15 233) ningseffekter 2 och 4 år till start av närings- verksamhet tycks ha en används för utfallet) på inrikes och utrikes födda, med hjälp av utrikes födda är dock svagare än för inrikes tagarna som deltog i R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (15 106) av Stöd till start av med hjälp av pro- används för utfallet). visas att effekten av större för individer med R I K S R E V I S I O N E N stöd till start av näringsverksamhet Stöd till start av näringsverksamhet (SNV) är ett arbetsmarknadspolitiskt program som ska ge personer som är, eller riskerar att bli, arbetslösa en möjlighet att starta egen verksamhet. Stödet ger försörjning i form av aktivitetsstöd och kan utbetalas till personer som bedöms ha ”goda förutsättningar att driva näringsverksamheten med tillfredsställande lönsamhet och som genom verksamheten kan få varaktig sysselsättning”. har granskat om programmet SNV är en eﬀektiv åtgärd i jämförelse med andra arbetsmarknadspolitiska program eller att kvarstå i öppen arbetslöshet. Sammantaget visar granskningen att programmet överlag fungerar bra men att eﬀektiviteten ändå kan förbättras. Deltagarna i SNV ﬁck (i genomsnitt) kortare arbetslöshet och mindre utbetalningar från socialförsäkringssystemet jämfört med dem som var öppet arbetslösa eller deltog i annan arbetsmarknadspolitisk insats. Deltagandet genererade dock lägre inkomster, särskilt för kvinnor, under ﬂera år och ökade risken för långvarig skuldsättning hos Kronofogden. Det framkom också att Arbetsförmedlingen kan förbättra den centrala styrningen av programmet. Till exempel genomförs inga systematiska lokala uppföljningar efter programavslut och information om riskerna med eget företagande betonas inte tillräckligt inför programstart. rekommenderar Arbetsförmedlingen att ge tydligare information till deltagarna om riskerna med eget företagande och att utreda om förberedande utbildning för SNV även bör ges i en mer avgränsad form. Vidare bör lokala uppföljningar efter programavslut göras mer systematiskt som utvärderingen av programmet bör få en längre uppföljningshorisont och kompletteras med exempelvis uppgifter om inkomster. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om stöd till start av näringsverksamhet - långsiktiga effekter och Arbetsförmedlingens arbetssätt