prop · H703127 · 2020-03-23 00:00:00 — Det kan exempel- vis handla om att flera närliggande förskolor, oavsett huvudman, samarbe- tar och samlar de barn som då behöver omsorg på en förskola. Ett annat exempel är enligt utredningen att två fritidshem turas om att ha öppet sent på eftermiddagarna för att underlätta för de vårdnads- havare som behöver hämta sina barn än de flesta andra. Utredningen föreslår därför att det ska vara möjligt att överlämna alla uppgifter på entreprenad till en annan huvudman för att tillhandahålla verksamhet under lov eller obekväm arbetstid och för att möjliggöra ett effektivt resursutnyttjande. Regeringen delar, i likhet med , utredningens bedömning i sak. Det förekommer visserligen inte lov i förskola och fritidshem enligt skollagen, men det är vanligt att barn och elever i förskola och fritidshem är lediga när det är lov i skolan. Regeringen anser därför att uppgifter som är hän- förliga till undervisning inom förskolan och fritidshemmet ska få överläm- nas på entreprenad till en annan huvudman inom skolväsendet under för- utsättning att det behövs för att tillhandahålla verksamhet vid sådana till- fällen då endast få barn eller elever behöver förskola eller fritidshem. Upp- gifter som inte är hänförliga till undervisning ska dock, precis som inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, utan förbehåll få överlämnas på entreprenad inom förskolan, förskole- klassen och fritidshemmet till en enskild fysisk eller juridisk person. Såda- na uppgifter ska alltså inte bara få överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet. Det bör också fortfarande vara tillåtet att inom överlämna uppgifter som avser undervisning i lovskola på entreprenad till en annan huvudman. 6.3.2Entreprenad ska få användas för bedömning av nyanlända och vissa andra elevers kunskaper i vissa skolformer Regeringens förslag: I , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska uppgifter som avser bedömning av nyanlända ele- vers och vissa andra elevers kunskaper få överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet på entreprenad. Uppgifter inom språkintroduktion i gymnasieskolan som avser bedömning av nyanlända elevers kunskaper ska få överlämnas till en annan huvudman inom skolväsendet på entreprenad. Utredningens förslag och bedömning: Överensstämmer med regering- ens förslag. Remissinstanserna: Av det fåtal remissinstanser som har yttrat sig över förslaget eller bedömningen är det en majoritet som tillstyrker eller inte har något att invända, bl.a. Specialpedagogiska skolmyndigheten och Kommuner och Regioner (SKR). SKR anser dock att förslaget om att bedömning av nyanlända elevers kunskaper ska få överlämnas till en annan huvudman på entreprenad även bör gälla gymnasiesärskolan. avstyrker förslaget att bedömning av nyan- lända elevers kunskaper endast ska få överlämnas till annan skolhuvudman på entreprenad. Förbundet anger att en annan juridisk person än en skol- huvudman kan specialisera sig på bedömning av nyanlända elevers kun- skaper, t.ex. ett utbildningsföretag som inte har godkänts som skolhuvud- man. Skälen för regeringens förslag Uppgifter som avser bedömning av nyanlända elevers kunskaper ska få överlämnas på entreprenad inom och motsvarande skolformer När barn och ungdomar kommer som nyanlända till är det med varierande kunskaper och förutsättningar. För att undervisningen i den svenska skolan ska ge eleven möjlighet att utvecklas så långt som möjligt behöver skolan bedöma de kunskaper eleven har förvärvat och vad eleven behöver fortsätta att utveckla för att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. Huvudmännen för de obligatoriska skolformerna , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan är därför skyldiga att se till att en nyanländ elevs kunskaper bedöms, om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig (3 kap. 12 c § första stycket skolla- gen). Med nyanländ avses i skollagen den som har varit bosatt utomlands, nu är bosatt i landet och har påbörjat sin utbildning här senare än hösttermi- nens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet (3 kap. 12 a §). Om det behövs ska en sådan bedömning göras även för en elev som har varit bosatt utomlands och som har påbörjat sin utbildning här senast vid höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller eller efter skolgång i har varit bosatt utomlands och därefter har återvänt till för att återuppta sin utbildning här (3 kap. 12 c § andra stycket skollagen). Resultatet av bedömningen ska beaktas vid rektorns 2019/20:127 beslut om elevens placering i årskurs och undervisningsgrupp samt vid planering av undervisningen (3 kap. 12 d och 12 e §§ skollagen). Att resultatet av ovan nämnda bedömning inte bara ska användas inled- ningsvis, för beslut om placering i årskurs, utan också framöver för den löpande planeringen av undervisningen talar för att den bör göras inom huvudmannens egen organisation. finns det fördelar med att bedömningen görs av en aktör med god erfarenhet av och kompetens för att genomföra den, vilket inte alltid den ansvariga huvudmannen för utbildningen har. Regeringen anser därför att det är motiverat att uppgifter som avser bedömning av elevers kunskaper inom , grundsär- skolan, specialskolan och sameskolan enligt 3 kap. 12 c § skollagen, dvs. nyanlända elevers och vissa andra elevers kunskaper, ska få överlämnas på entreprenad. För att eleven ska få en så bra utbildning som möjligt är det viktigt att huvudmannen för utbildningen har möjlighet att lämna över uppgifterna till någon som har bättre förutsättningar att utföra dem. Uppgifter som avser bedömning av en elevs kunskaper är inte direkt hänförliga till undervisningen. Uppgifterna får därför enligt nuvarande bestämmelser överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juri- disk person (23 kap. 3 § skollagen). anser att uppgifterna ska få överlämnas på entreprenad såväl till en annan huvud- man som till en annan juridisk person än en skolhuvudman, eftersom även en sådan annan juridisk person kan specialisera sig på bedömning av nyan- lända elevers kunskaper. En bedömning av en elevs kunskaper kräver dock att den som genomför bedömningen har ingående kunskaper om skolvä- sendet och vilka kunskapskrav som gäller i de olika skolformerna. Rege- ringen föreslår därför, i likhet med utredningen, att uppgifter som avser bedömning av en elevs kunskaper bara ska få överlämnas på entreprenad till huvudmän inom skolväsendet. Nyanlända elevers kunskaper bedöms även i gymnasieskolan När en nyanländ elev tas emot till introduktionsprogrammet språkintro- duktion i gymnasieskolan ska elevens kunskaper bedömas, om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig (17 kap. 14 a § skollagen). Språkin- troduktion ska ge de ungdomar som anlänt till en utbild- ning med tyngdpunkt i det svenska språket (17 kap. 3 § skollagen). Bedömningen av deras kunskaper är därför en viktig utgångspunkt för deras fortsatta utbildning. På samma sätt som i och motsva- rande skolformer kräver en sådan bedömning ingående kunskaper om sko- lans verksamhet. Om nödvändig kunskap inte finns inom huvudmannens organisation bör därför uppgifter som avser bedömningen få överlämnas på entreprenad. Regeringen anser i likhet med utredningen och vissa remissinstanser att uppgiften att utföra en sådan bedömning ska få över- lämnas till en annan huvudman inom skolväsendet på entreprenad SKR anser att uppgifter som avser bedömning av nyanlända elevers kun- skaper även bör få överlämnas på entreprenad inom gymnasiesärskolan, med hänvisning till att en tidigare utredningen föreslagit att bedömning ska bli obligatorisk även där. Utredningen i fråga, (U 2015:01), lämnade dock inte något sådant förslag och någon bestäm- melse som motsvarar 17 kap. 14 a § skollagen finns inte för gymnasiesär- skolan. 6.3.3Entreprenad ska få användas för modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet även inom specialskolan och sameskolan Regeringens förslag: Bestämmelserna om överlämnande på entrepre- nad av uppgifter som avser modersmålsundervisning eller studiehand- ledning på modersmålet ska utvidgas till att förutom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan omfatta spe- cialskolan och sameskolan. Uppgifterna ska enbart få överlämnas på entreprenad till en annan huvudman inom skolväsendet. Ett överlämnande av uppgifter som avser studiehandledning på modersmålet i de nämnda skolformerna ska få innebära att studiehand- ledning ges i interaktiv form med informations- och kommunikations- teknik där eleven och studiehandledaren är åtskilda i rum men inte . Det ska inte längre krävas att huvudmannen har gjort vad som rimli- gen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisa- tionen. Utredningens förslag: Överensstämmer huvudsakligen med rege- ringens förslag. Utredningen föreslår att uppgifterna bara ska få överläm- nas på entreprenad om huvudmannen först har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker för- slaget eller har inget att invända mot det, däribland , Spe- cialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), Sameskolstyrelsen, Myndighe- ten för delaktighet, , , och kommuner, och . är positiv till att utredningen har förtydligat att studiehandledning på modersmålet inte är undervisning i juridisk mening, även om det finns tydliga kopplingar till undervisningen. Med detta för- tydligande anser myndigheten att det är logiskt att studiehandledning på modersmålet regleras utanför bestämmelserna om fjärrundervisning. När det gäller kravet att uppgifterna bara ska få överlämnas på entrepre- nad om huvudmannen först har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen anför Skolinspektio- nen att myndigheten har haft svårt att vid tillsyn konstatera att huvudmän som uppger sig ha gjort ansträngningar för att anställa behöriga lärare har brustit i förhållande till författningarnas krav. Om avsikten är att högre krav än vad som framgår av förarbetena ska ställas efterlyser Skolin- spektionen ytterligare förtydliganden i den fortsatta beredningen. Lärar- nas tillstyrker utredningen förslag att entreprenad ska vara undantag när det gäller undervisning och att ”vissa uppgifter som avser undervisning ska endast få överlämnas på entreprenad om huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen”. Förbundet ser positivt på denna markering men anser att det är problematiskt att utredningen saknar konkreta förslag när det gäller hur man ska få huvudmännen att efterleva detta i praktiken. Förbundet ser en uppenbar risk att vissa huvudmän kommer frestas använda entreprenadlösningar i stället för att göra sitt yttersta för 2019/20:127 att rekrytera legitimerade och behöriga lärare. kommun och kommun anser att det är önskvärt att förslaget om att vissa uppgifter som avser undervisning endast ska få överlämnas på entreprenad om huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen tydliggörs. Barnombuds- mannen (BO) tillstyrker förslaget men anger att det måste tydliggöras vad skrivningen ”vad som rimligen kan krävas” innebär. För att säkerställa barnets rätt till utbildning, enligt artikel 28, anser BO dels att en lägstanivå av ansträngningar inom den egna organisationen bör finnas, dels att beslut om utbildning utlagd på entreprenad bör kunna prö- vas och överklagas. Utöver detta anser BO att det bör klargöras att entre- prenad inom modersmålsundervisningen inte får innebära en försämring för eleverna i de fall huvudmannen inte själv kan anordna utbildningen. BO anger också att det är viktigt att följa upp omfattningen av en interaktiv form av studiehandledning och att man behöver utvärdera i hur hög grad den interaktiva undervisningen fyller de mål den har. delar utredningens uppfattning att entreprenad ska vara undantag när det gäller undervisning och anser att det endast är om kvali- teten kan bli bättre genom en entreprenad som det bör vara möjligt att använda denna lösning. Särskilt välkommet är det enligt förbundet att utredningen föreslår att endast huvudmän ska få bedriva modersmålsun- dervisning på entreprenad för en enskild huvudman och inte andra fysiska eller juridiska personer. avstyrker att entreprenad endast ska få användas i undantagsfall när det gäller undervisning och anger att det försvårar långsiktiga samar- beten. En anledning till att entreprenad behövs är enligt att gles- bygdskommuner behöver samarbeta med andra aktörer för att kunna leve- rera en kvalitativ och likvärdig undervisning och dessa kommuner har ett långsiktigt behov av att komplettera sin kompetens med hjälp utifrån. Det- samma gäller enligt kommuner med ett omfattande flyktingmot- tagande. Kommuner och Regioner (SKR) anser att det även bör vara möj- ligt att överlämna modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål på entreprenad till enskilda fysiska eller juridiska personer som inte är huvudmän inom skolväsendet, en möjlighet som finns för enskilda huvudmän men som utredningen föreslår ska tas bort. Friskolor- nas riksförbund avstyrker förslaget att modersmålsundervisning och stu- diehandledning på modersmålet endast ska få överlämnas på entreprenad till en annan skolhuvudman och anser att sådana uppgifter även ska få överlämnas till andra enskilda fysiska eller juridiska personer. Som nämns i avsnitt 3 har några myndigheter beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars förslag överensstämmer med försla- get i rutan. och Datainspektionen har inga synpunkter på försla- get. Skolinspektionen anger att även om det kan finnas vissa svårigheter ur tillsynsperspektiv att avgöra vilka ansträngningar från huvudmannen som krävs för att anordna utbildningen inom den egna organisationen innan uppgifterna får överlämnas på entreprenad så är bevarandet av detta krav viktigare av principiella skäl. Skälen för regeringens förslag I specialskolan och sameskolan kan lärarbrist inom ämnet modersmål lindras genom entreprenad Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärsko- lan får enligt gällande ordning uppgifter som avser modersmålsundervis- ning eller studiehandledning på modersmålet överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. En enskild huvudman får även överlämna uppgif- ter som avser modersmålsundervisning till en enskild fysisk eller juridisk person (23 kap. 3 a § första och andra styckena skollagen). De nuvarande möjligheterna för huvudmän att överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning eller studiehandledning på modersmålet på entreprenad till en annan huvudman inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan infördes på grund av den allvar- liga lärarbristen inom ämnet modersmål. Av samma skäl får uppgifter som avser fjärrundervisning inom de nämnda skolformerna överlämnas till en annan huvudman på entreprenad, om uppgifterna är sådana som avser modersmålsundervisning eller studiehandledning på modersmålet (23 kap. 4 § skollagen). För en lärare som undervisar i modersmål och en studiehandledare som studiehandleder på modersmålet kan tjänsten inne- bära endast eller vara förlagd till flera olika skolenheter. Det är alltså inte säkert att en sådan tjänst innebär en heltidsanställning. Genom samarbete mellan huvudmän kan dock möjlig- heterna att skapa heltidstjänster för dessa yrkesgrupper förbättras, vilket gör tjänsterna mer attraktiva. Därmed kan möjligheterna att finna behöriga lärare och studiehandledare öka och fler elever kan erbjudas modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmål. Det är viktigt att elever med ett annat modersmål än svenska får möjlig- het att utveckla båda sina språk. Ett välutvecklat modersmål ger bättre för- utsättningar att lära sig svenska, andra språk och andra ämnen. Inte minst gäller det elever med samiska som modersmål, som är målgruppen för sameskolan. Sameskolstyrelsen nämner att eleverna i sameskolan inte all- tid kan få modersmålsundervisning i exempelvis finska eftersom myndig- heten inte själv kan erbjuda detta utan behöver köpa tjänsten av kommu- nen. Att Sameskolstyrelsen, som ansvarar för utbildningen i sameskolan, och SPSM, som ansvarar för utbildningen i specialskolan, får möjlighet att överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning på entreprenad kan därmed skapa bättre förutsättningar för att eleverna i dessa skolformer får modersmålsundervisning. Regeringen föreslår därför att uppgifter som avser modersmålsundervisning eller studiehandledning på modersmålet, förutom i , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan, ska få överlämnas på entreprenad inom specialskolan och same- skolan. Uppgifterna ska bara få överlämnas till en annan huvudman Enligt nuvarande ordning får en offentlig huvudman endast överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning eller studiehandledning på modersmålet på entreprenad till en annan huvudman. En enskild huvud- man får dock även överlämna uppgifter som avser modersmålsundervis- ning till någon annan enskild fysisk eller juridisk person än en huvudman. SKR och anser att det bör vara möjligt att över- 2019/20:127 lämna modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet på entreprenad till enskilda fysiska eller juridiska personer som inte är huvud- män inom skolväsendet. Regeringen anser dock att endast huvudmän inom skolväsendet bör få utföra uppgifter som avser modersmålsundervisning eller studiehandledning på modersmålet på entreprenad, en uppfattning som delar. I ett läge med lärarbrist är det enligt regeringen viktigt att lärarresurserna i första hand samlas hos huvudmännen, vilka är de som har ansvar för att bedriva undervisningen. Vid överlämnande av modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet till en annan huvudman används lärare som, utöver kompetens för undervisning och studiehandledning, också har kompetens och erfarenhet av att samver- ka med andra lärare, t.ex. när det gäller ämnesöverskridande undervisning. De har även erfarenhet av att arbeta under pedagogiskt ledarskap av en rektor. Vidare ökar sannolikheten att undervisningen genomförs av behöri- ga lärare (jfr propositionen Fjärrundervisning och entreprenad – nya möj- ligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål [prop. 2015/16:173 s. 19 f.]). Slutligen bör villkoren för offentliga och enskilda huvudmän i så stor utsträckning som möjligt vara lika. Det ska inte längre vara ett krav att huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom sin egen organisation Införandet av de nuvarande bestämmelserna om entreprenad innebar i frå- ga om modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål bl.a. att möjligheterna att använda fjärrundervisning utökades. I bestämmelser- na om överlämnande av modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet på entreprenad har det uppställts ett krav att huvudmannen ska ha gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen innan överlämnande av uppgifterna på entrepre- nad kan komma i fråga. Kravet gäller både vid entreprenad där fjärrunder- visning används och vid entreprenad utan fjärrundervisning. Som rege- ringen återkommer till nedan används begreppet fjärrundervisning även beträffande studiehandledning på modersmålet trots att studie- handledning inte är undervisning (se även avsnitt 4.3.2). Utredningen föreslår att villkoret att huvudmannen ska ha gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organi- sationen innan entreprenad kan aktualiseras, ska gälla även i fortsättningen samt även när sådana uppgifter överlämnas på entreprenad inom special- skolan och sameskolan. Som regeringen återkommer till i avsnitt 6.3.5föreslår utredningen att detta krav även ska gälla när fjärrundervis- ning överlämnas på entreprenad. Flera remissinstanser har synpunkter på detta krav. och kommuner samt BO anser att det är otydligt vad som menas med att huvud- mannen ska ha gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbild- ningen inom den egna organisationen. Skolinspektionen anger att myndig- heten vid tillsyn haft svårt att konstatera att huvudmän som uppger sig ha gjort ansträngningar för att anställa behöriga lärare har brustit i för- hållande till författningarnas krav. Om avsikten är att högre krav än så ska ställas efterlyser myndigheten ytterligare förtydliganden i den fortsatta beredningen. Skolinspektionen har tillagt att även om det kan finnas vissa svårigheter ur tillsynsperspektiv att avgöra vilka ansträngningar från huvudmannen som krävs för att anordna utbildningen inom den egna orga- nisationen innan uppgifterna får överlämnas på entreprenad så är bevaran- det av detta krav viktigt. I förarbetena till bestämmelsen uttalas att vilka åtgärder som rimligen kan krävas av en huvudman får bedömas med ledning av omständigheterna i det enskilda fallet då förutsättningarna för att anordna utbildningen kan variera. I områden där det finns många som talar ett visst språk torde en huvudmans förutsättningar att anordna utbildning inom den egna organi- sationen vara bättre än i områden där få talar det aktuella språket. Om en huvudman har ansträngt sig för att finna en lämplig lärare men inte lyckats med detta, får denne anses ha vidtagit sådana åtgärder som rimligen kan krävas (prop. 2015/16:173 s. 21). Som framgår av avsnitt 4.3.1 föreslås i denna proposition att fjärrun- dervisning bara ska få användas bl.a. om det för viss undervisning inte finns någon lärare inom huvudmannens skolenhet som uppfyller kraven på legitimation och behörighet enligt 2 kap. 13 § skollagen och huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte har lyckats anställa en sådan. En alter- nativ grund för fjärrundervisning är att elevunderlaget för en viss skolen- het är så begränsat att ordinarie undervisning inom skolenheten leder till betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen. Som regeringen närmare utvecklar i avsnitt 6.3.5 innebär dessa nya bestämmelser att det befintliga kravet att huvudmannen ska ha gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna orga- nisationen innan det kan bli aktuellt att överlämna uppgifterna på entre- prenad kan anses motiverat när det gäller överlämnande av fjärrundervisning på entreprenad. Frågan är då om det finns skäl att upp- rätthålla det befintliga kravet när det gäller att lämna över modersmålsun- dervisning eller studiehandledning på modersmålet på entreprenad utan att det är fråga om fjärrundervisning. Regeringen föreslår ovan att det bara ska gå att överlämna modersmåls- undervisning och studiehandledning på modersmålet på entreprenad till en annan huvudman inom skolväsendet. Det kan vidare konstateras att något krav på att huvudmannen ska ha gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen innan det kan bli aktuellt att överlämna uppgifter på entreprenad inte uppställs i några andra bestämmelser om entreprenad i 23 kap. skollagen och inte heller föreslås i denna proposition. Att under sådana förhållanden uppställa ett krav på att huvudmannen ska ha gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen innan det kan bli aktuellt att överlämna uppgifter på entreprenad enbart när det gäller modersmålsundervisning eller studiehandledning på modersmålet fram- står enligt regeringen inte som motiverat. Genom entreprenadlösningar kan tvärtom möjligheterna att anordna modersmålsundervisning i den egna skolan underlättas.