prop · H80374 · 2020-12-22 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:74 En särskild straffbestämmelse för uppmaning till Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . Samhällets insatser mot självmord bygger på en vision om att ingen ska behöva hamna i en sådan utsatt situation att självmord ses som den enda utvägen. Självmord är något som ska förhindras och förebyggas i den utsträckning det är möjligt. Att uppmana en annan person eller att på något annat liknande sätt försöka påverka den personen att begå självmord är ett hänsynslöst beteende som kan leda till allvarliga konsekvenser. Regeringen föreslår därför att det införs två nya brott, uppmaning till självmord och oaktsam uppmaning till självmord, som innebär att det under vissa omständigheter blir straffbart att uppmana eller att på något annat liknande sätt påverka en person att ta sitt liv. Straffet för uppmaning till självmord föreslås vara fängelse i högst och för oaktsam uppmaning till självmord, böter eller fängelse . Det föreslås även en ansvarsfrihetsregel för mindre allvarliga fall. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i ......................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Uppmaning till självmord ................................................................. Det finns ett behov av kriminalisering ............................. Utformningen av straffbestämmelsen............................... Straffrihet för mindre allvarliga fall ................................. 4.5Försök, förberedelse och stämpling bör inte 4.6Olaga förföljelse bör omfatta uppmaning till Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. Sammanfattning av betänkandet Straffrättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord (SOU 2019:32) ................................................ Betänkandets lagförslag i relevanta delar......................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde antar regeringens förslag till lag om ändring i . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 4 kap. 4 b § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 4 kap. 7 a §, av följande lydelse. Den som förföljer en person genom brottsliga gärningar som utgör 1.misshandel enligt 3 kap. 5 § eller försök till sådant brott som inte är ringa, 2.olaga tvång enligt 4 kap. 4 § första stycket, 3.olaga hot enligt 4 kap. 5 § första stycket, 4.hemfridsbrott eller olaga intrång enligt 4 kap. 6 §, 5.kränkande fotografering enligt 4 kap. 6 a §, 6.olovlig identitetsanvändning enligt 4 kap. 6 b §, 7.olaga integritetsintrång enligt 4 kap. 6 c §, 8.ofredande enligt 4 kap. 7 §, 9.uppmaning till självmord eller oaktsam uppmaning till självmord enligt 4 kap. 7 a §, 6 kap. 10 §, 6 kap. 10 §, 10. skadegörelse enligt 11. skadegörelse enligt 12 kap. 1 § eller försök till sådant 12 kap. 1 § eller försök till sådant 12 kap. 2 §, eller 12 kap. 2 §, eller 12. överträdelse av kontaktför- bud med elektronisk övervakning bud med elektronisk övervakning eller överträdelse av kontaktförbud eller överträdelse av kontaktförbud enligt 24 § lagen (1988:688) om enligt 24 § lagen (1988:688) om döms, om var och en av gärningarna har utgjort led i en upprepad kränkning av personens integritet, för olaga förföljelse till fängelse i högst Den som uppmanar eller på annat liknande sätt utövar psykisk påverkan mot någon att begå självmord döms, om gärningen är ägnad att medföra en inte obetydlig fara för en sådan handling, för fängelse i högst . 1 Senaste lydelse 2018:409. Den som begår en gärning som avses i första stycket och inte har uppsåt till men är oaktsam beträffande de omständigheter som innebär att gärningen är ägnad att medföra en inte obetydlig fara för självmord, döms för oaktsam uppmaning till självmord till böter eller fängelse . Om en gärning enligt första eller andra stycket med hänsyn till omständigheterna är mindre allvarlig, ska det inte dömas till ansvar. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda ett utökat straffrättsligt skydd för de barn som bevittnar våld eller andra brottsliga handlingar som begås av och mot närstående samt över- väga ett straffrättsligt ansvar för uppmaning eller annan psykisk påverkan att begå självmord (dir. 2018:48). Utredningen, som tog namnet Utredningen om skydd för barn som bevittnar våld eller andra brottsliga handlingar och ansvar för uppmaning att begå självmord, överlämnade sitt betänkande Straff- rättsligt skydd för barn som bevittnar brott mellan närstående samt mot (SOU 2019:32). En sammanfattning av betänkandet och dess lagförslag i nu aktuella delar finns i bilaga 1 respektive En förteckning över remissinstanserna finns (Ju2019/02172). I propositionen behandlas utredningens förslag i den del som avser straffansvar för uppmaning till självmord. Utredningens övriga förslag och bedömningar bereds vidare i . har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med ett förslag om att kriminalisera att uppmana, instruera eller på annat sätt hjälpa någon att begå självmord (bet. 2019/20:JuU26 punkt 7, rskr. 2019/20:258). Frågan om en särskild straffbestämmelse för uppmaning till självmord behandlas i avsnitt 4. Genom förslaget i propositionen anser regeringen att tillkännagivande är tillgodosett. Tillkännagivandet är därmed slutbehandlat. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen följer Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 4.3 och i författningskommentaren. Samhällets insatser mot självmord Insatser för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid är prioriterade för regeringen. Samhällets insatser mot självmord och självmordsförsök bygger på en vision om att ingen ska behöva hamna i en sådan utsatt situation att självmord ses som den enda utvägen samt ett suicidpreventivt handlingsprogram som består av nio åtgärdsområden (se prop. 2007/08:110 En förnyad folkhälsopolitik). Suicidprevention är också ett centralt område i den nationella strategin för insatser inom området psykisk hälsa 2016–2020 och inom ramen för de överenskommelser som träffas mellan staten och Kommuner och Regioner inom området psykisk hälsa. fördelas ca till kommuner och regioner för att bl.a. stärka det regionala och lokala arbetet med att förebygga självmord. Arbetet med suicidprevention involverar en rad olika myndigheter och organisationer. är nationellt samordnande myndighet för det suicidpreventiva arbetet och ansvarar bl.a. för att utveckla kunskapssammanställning, kunskapsspridning och vägledning samt publicera sammanfattande årliga rapporter om utvecklingen när det gäller suicidprevention. fördelar även statsbidrag till det civila samhällets organisationer för att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa och suicid. Även arbetar med suicidprevention och ger ut nationella riktlinjer för vård vid depression och ångestsyndrom. Riktlinjerna innehåller bl.a. rekommendationer inom områdena självmord, självmordsnära tillstånd och självmordsriskbedömning. har också i uppdrag av regeringen att ta fram och sprida kunskap som kan stödja hälso- och sjukvårdens samt arbete med att förebygga suicid. ska även ta fram och sprida kunskap för att stödet till personer som har förlorat en anhörig eller närstående i suicid ska kunna stärkas. Utöver detta förvaltar en rad register för att kunna analysera och följa utvecklingen i hälso- och sjukvården och . Ett är dödsorsaksregistret som ger underlag för den officiella statistiken om dödsorsaker i . har ett treårigt regeringsuppdrag som består i att stärka kompetensen hos polisanställda för att bemöta personer med psykisk ohälsa. Av kompetensen för att bemöta personer med psykisk ohälsa framgår att regionledningscentralerna upprättade omkring 1,4 miljoner ärenden. Av dessa var drygt 23 000 kopplade mot koderna 9011 (självmordsförsök och självmord) och 9010 (psykiskt sjuk). SOS Alarm får vidare in drygt 33 300 suicidrelaterade samtal och runt 9 500 mer uttalade suicidsamtal där t.ex. polis kopplas in. Nationellt centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa är statens expertorgan för suicidprevention. Verksamheten är också ett WHO-samarbetscenter (för hälsofrågor). Det självmordsförebyggande arbetet bedrivs efter två huvudlinjer: att få till stånd både ett optimalt omhändertagande av personer med självmordsproblematik och ett befolkningsinriktat arbete med inriktning på stödjande miljöer och på att förstärka de färdigheter som kan ge skydd i situationer i livet som är särskilt påfrestande. För att utveckla arbetet med psykisk hälsa och suicidprevention gav regeringen och i uppdrag att tillsammans med ett tjugotal berörda myndigheter, däribland , inkomma med underlag inför en kommande nationell strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Syftet med uppdraget är att ge regeringen underlag och skapa förutsättningar för att utveckla insatserna inom området psykisk hälsa och suicidprevention. Målsättningen är att stärka den statliga styrningen, att skapa bättre förut- 2020/21:74 sättningar för samordning och samverkan samt att öka kvaliteten, effektiviteten och långsiktigheten i de insatser som genomförs inom området av myndigheter, regioner, kommuner och andra berörda aktörer. Uppdraget ska redovisas . Det finns också flera intresseorganisationer som arbetar med suicidprevention, stöd till efterlevande, opinionsbildning och kunskapshöjning. Uppmaning till självmord och självmordshets har bland dessa organisationer varit ett aktuellt ämne . Förekomst av självmord och självmordsförsök Enligt statistik från dog 1 269 personer av suicid i (säkra självmord). Av dessa var 873 män och 396 kvinnor. Ytterligare 319 fall registrerades där det fanns misstanke om suicid men avsikten inte kunnat styrkas. Av de som dog av suicid var fem personer . Av statistik från framgår att antalet självmord har minskat i alla åldersgrupper utom i gruppen 15–. har suicidtalet sjunkit mest bland de äldsta, särskilt bland männen. Antalet suicid bland män var knappt 16 per 100 000 invånare jämfört med nästan 26 . Motsvarande siffror för kvinnor är knappt 11 respektive drygt 7. I gruppen 15–har en ökning på ungefär en procent skett . Enligt nationella folkhälsoenkät uppgav sammanlagt av kvinnorna och av männen i åldersgruppen 16–att de övervägt att ta sitt liv . I åldersgruppen 16–uppgav av kvinnorna och av männen att de övervägt att ta sitt liv. Motsvarande andel i åldersgruppen 65–var en procent. Enligt den nationella folkhälsoenkäten har 1 000 personer av 100 000 invånare försökt ta sitt liv . Varför begår människor självmord? Att tänka på döden och på att ta sitt liv är inte i sig något onormalt eller farligt utan tvärtom något som kan vara skyddande vid en upplevelse av intensivt lidande. Tanken på döden eller självmord kan då tjäna som en ventil som gör att det är möjligt för personen att ta nästa steg i att lösa en svår situation. (Se m.fl., 2013, Suicidalitet som problemlösning, olyckshändelse och trauma. Vem som löper risk att gå från tanke till handling kan vara svårt att förutse. Självmord är ett resultat av komplexa interaktioner mellan genetiska, individuella och sociala faktorer. Självmord är inte en följd av en enda faktor eller händelse. Psykisk sjukdom och psykisk störning är starka bakgrundsfaktorer för självmord. Även impulsivitet spelar en viktig roll. Psykiska störningar, drogmissbruk och användning av olika berusningsmedel kan påverka en persons förmåga att klara av olika stressfaktorer och personliga konflikter. (Se folkhälsoakademis rapport : ett stödmaterial för professionella inom media s. Den vanligaste enskilda underliggande orsaken till att människor tar sitt liv är depression (se , 2018, Suicidprevention i praktiken. Natur & Kultur. s. 28). Äldre personer, i synnerhet män, löper hög risk att drabbas av depression och för att begå självmord i samband med att en partner avlider. Andra underliggande riskfaktorer hos denna grupp är svåra psykosociala omständigheter, ärftlighet för psykisk sjukdom och svårbehandlad fysisk sjukdom, exempelvis smärta. Akuta riskfaktorer hos gruppen äldre personer kan vara sådant som djup depression eller annan psykisk sjukdom, obearbetad sorg, känslor av skuld och skam, föreställningar om att vara en belastning för närstående, längtan efter återförening med en avliden person samt brist på hopp om att en förändring är möjlig. Skyddande faktorer är t.ex. en positiv grundpersonlighet, ett stabilt och stödjande nätverk, ett ordnat liv, avsaknad av ekonomiska problem, många fritidsintressen, goda vardagsrutiner och regelbunden fysisk aktivitet. Hos unga personer kan det vara svårt att skilja mellan depression och annan psykisk ohälsa, utvecklingsrelaterade förändringar eller en naturlig reaktion på yttre omständigheter. En belastande familjesituation och avsaknad av vuxenstöd ökar sårbarheten för utveckling av depression hos unga. Riskfaktorer för suicidala handlingar hos unga är symptom på svår psykisk ohälsa, ångest och uppgivenhet, allvarliga förluster samt svårigheter att formulera sitt hjälpbehov och att ta emot hjälp som erbjuds. Självdestruktivitet, t.ex. självskadebeteende, och kontakt med andra unga som har en negativ livssyn och en destruktiv livsstil är ytterligare riskfaktorer, liksom tydliga förberedelser för suicid, t.ex. rituella eller symboliska handlingar som fokuserar på döden. Suicidal kommunikation i skrift eller tal samt allvarligt suicidalt beteende, t.ex. att vistas på spårområdet eller förbereda sig för att hoppa från hög höjd, är andra exempel på riskfaktorer hos unga. (Se , 2018, Suicidprevention i praktiken. Natur & Kultur. s. 32 f. och s. Personer som har vårdats på sjukhus för alkoholmissbruk har en fem till tio gånger högre suicidrisk jämfört med normalbefolkningen. Bland svenska män som begått självmord kan konstateras att 25–har haft ett beroende/missbruk. Kopplingen mellan suicid och missbruk hos kvinnor är inte lika studerat, men även där kan man i forskningen se ett samband. Hos personer med alkoholmissbruk sker självmord oftast av aktivt missbruk, men även under andra faser. Personer som har ett beroende/missbruk av narkotika har en 15–16 gånger högre risk att dö i suicid jämfört med andra. Särskilt höga risker förknippas med opiatberoende. (Se Svenska psykiatriska föreningen, 2013, Suicidnära patienter –kliniska riktlinjer för utredning och vård s. 19 f.) Enligt är det en högre andel hbtq-personer som lider av psykisk ohälsa och ökad risk för självmord jämfört med övriga befolkningen. lyfter att hälsoskillnaderna har samband med att hbtq-personer i större utsträckning utsätts för fördomar, diskriminering och våld på grund av andras negativa föreställningar om deras sexuella läggning och könsidentitet. Enligt en litteraturöversikt och metaanalys som publicerade 2019 så gör unga hbtqpersoner fler självmordsförsök än unga som identifierar sig som heterosexuella. Transpersoner är en särskilt utsatt grupp som rapporterar hög förekomst av psykisk ohälsa i form av tankar på självmord eller självmordsförsök. Personer som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck är en annan utsatt grupp. Hedersrelaterat våld och förtryck är kopplat till s.k. hedersnormer, vilka bygger på starka patriarkala eller heteronormativa föreställningar. Kännetecknande är att individens intresse anses vara underordnat familjens, att individens handlingar anses påverka hela familjens anseende och att individens sexualitet är hela familjens angelägenhet. (Se prop. 2019/20:131 Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet s. Att tvingas anpassa sig till familjens normer och värderingar eller vara utsatt för våld och förtryck kan få många olika psykosociala konsekvenser på både kort och lång sikt. Det kan leda till svårigheter kopplade till nära relationer och sexualitet, depression, sömn- och ätstörningar, koncentration, ångest, skuld och skamkänslor samt att den utsatta blir isolerad från andra. undersökning Frihet och familj om ungdomar som placerats i skyddade boenden på grund av hedersrelaterat våld eller risk för att utsättas för det, visar att en stor majoritet av dem hade psykosomatiska och psykiska problem som hade samband med vad de utsatts för. av de tillfrågade hade självmordstankar. Bland hbtq-ungdomar som lever i familjer med hedersnormer finns det en ökad risk för psykisk ohälsa och självdestruktivitet. Enligt RFSL Stödmottagning har det även förekommit att hbtq-personer som lever i en hederskontext tagit sitt liv. (Se i om hedersrelaterat våld och förtryck.) Sammantaget är alltså äldre personer, unga personer, personer med missbruksproblematik, hbtq-personer och personer som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck utsatta grupper i sammanhanget. Människor är mottagliga för yttre påverkan Den psykologiska forskningen visar att personer som är drabbade av sjukdom, lidande och stress eller är påverkade av alkohol, narkotika eller läkemedel, kan vara mer mottagliga för yttre påverkan än andra. Den som känner stor ångest, smärta och hopplöshet har en tendens att uppleva ett snävare tidsperspektiv än andra och kan ha svårt att se utanför sin egen upplevelse av lidande. En person som är drabbad av depression har generellt en nedsatt förmåga att fatta beslut, vilket är en del av sjukdomsbilden. Till sjukdomsbilden hör också svårigheter att koncentrera sig, låg självkänsla och misstro mot den egna förmågan. (Se Passer & , 2011, Psychology: The science of Mind and Behavior. s. 549 och 562.) En person som befinner sig i ett sådant mentalt tillstånd har därför ofta en nedsatt förmåga att värdera och värja sig mot andra som försöker påverka dem. Suicidavsikt varierar och påverkas av många faktorer. Termen suicidal process används av många som arbetar kliniskt med suicid och beskriver utvecklingen från den första allvarliga tanken på självmord till självmordsförsök eller fullbordat självmord. Under processen kommunicerar personen ofta sina avsikter med omgivningen på något sätt. Den suicidnära personen kan dock agera motsägelsefullt och ge tvetydiga signaler, varför det kan vara svårt för närstående att förstå vad som är på väg att hända. Som närstående kan det också vara svårt att tolka signalerna till följd av de känslomässiga banden till personen. Tankar på och planering för suicid kan ha funnits länge, men själva suicidhandlingen är ofta impulsstyrd. Svenska psykiatriska föreningen har i sina kliniska riktlinjer för suicidnära patienter lyft den skada som kan orsakas av att suicidnära personer exponeras för material med instruktioner för självmord via internet. Inte sällan kan ett självmord eller självmordsförsök framstå som oväntat, trots en lång kontakt med personen. Det kan bero på att suicidplaner som utvecklats stimuleras av även små yttre stimuli och triggas till en oväntad och även oavsedd självmordshandling. (Se , Kognitiv Suicidprevention – Ett nytt sätt att förstå suicidalitet. Socialmedicinsk tidskrift 4/2009.) Förekomsten av uppmaning till självmord Det finns ingen officiell statistik kring förekomsten av uppmaningar till självmord. Det är ett till stora delar dolt problem. Den information som finns består av iakttagelser som återgetts i media och av yrkesverksamma inom polisen, räddningstjänsten, hälso- och sjukvården samt intresseorganisationer. Konstateras kan dock att det förekommer och sker på en rad olika sätt. Det kan t.ex. röra sig om personer som uppmanar och hetsar andra till självmord på nätforum och via sociala medier. Det har gjorts flera kartläggningar av hot och kränkningar via internet . En sådan är Brottsförebyggande rådets rapport hot och kränkningar mot enskilda personer via internet (2015:6). Av rapporten framgår att i de ärenden som har rubricerats som ofredande, har gärningspersonen ofta skrivit något nedsättande eller på annat sätt kränkande meddelande till den utsatta. Några exempel som har lyfts fram är kränkande uttalanden såsom ”du ska brinna i helvetet” och ”jag önskar att du tar livet av dig”. I betänkandet Integritet och straffskydd (SOU 2016:7) görs en omfattande genomgång av forskning om kränkningar av den personliga integriteten på internet. En slutsats som redovisas är att när vi människor interagerar på internet tenderar vi att vara mer öppna och kommunicera mer ohämmat jämfört med när vi interagerar med personer ansikte mot ansikte. Det framgår vidare att anonymiteten på internet bidrar till den mer ohämmade interaktionen då vi oftast inte ser personen vi kommunicerar med och inte får någon direkt fysisk respons på det vi säger eller skriver. (Se betänkandet s. 132 f.) Organisationerna Mind och Suicide Zero, som arbetar med att förebygga självmord, rapporterar om företeelser på internet som kan ha en mycket negativ påverkan på människor som befinner sig i riskzonen för självmord. Det handlar t.ex. om s.k. självmordsmanualer, som i detalj beskriver metoder för självmord, och diskussionsforum kopplade till detta. Tjänster för dokumentation av självmord, t.ex. att filma dem, förekommer också. Utöver denna typ av material och tjänster förekommer också att människor hetsas att begå självmord på diskussionsforum och i sociala medier. Förutom uppmaningar via internet kan uppmaning till självmord ske genom att någon ropar till en person som t.ex. står på en bro och synes vara på väg att hoppa att hoppa. En företeelse som har uppmärksammats är unga kvinnor som hoppar från balkonger eller fönster för att ta sina liv och i många fall misstänks ha varit pådrivna av familjer och 2020/21:74 släktingar. Enligt polisen handlar det ofta i själva verket om förtäckta hedersmord, där familjerna klarar sig undan straff eftersom sättet att gå till väga är självmord. (Se Norée, Balkongflickor. JFT 2–4/2017 s. Det finns ett behov av kriminalisering Regeringens bedömning: Det straffrättsliga skyddet mot att utsättas för uppmaningar eller annan psykisk påverkan att begå självmord bör Det bör därför införas en särskild straffbestämmelse som tar sikte på uppmaning och annan psykisk påverkan att begå självmord. Utredningens bedömning stämmer överens med regeringens. Remissinstanserna: En klar majoritet av remissinstanserna delar utred- ningens bedömning eller invänder inte mot den. anser att förslaget kan leda till ökat skydd för barn och unga med psykisk ohälsa som är en särskilt utsatt grupp. i samhället anser att alla insatser för att minska självmord är viktiga och anser att en kriminalisering kan leda till ökat skydd för barn med psykisk ohälsa samt barn som växer upp med hedersrelaterat våld och förtryck. påpekar att kriminaliseringen är något som efterfrågats av organisationer som arbetar med att förebygga självmord. Också Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa anför att flera av dess medlemsorganisationer som arbetar med att förebygga självmord länge har arbetat för en sådan förändring och anser liksom Psykolog- förbund att ett förbud mot hets och påverkan till självmord är en viktig etisk åtgärd som för vissa personer kan vara helt livsavgörande. för fram att det visserligen kan ifrågasättas om en krim- inalisering skulle bli tillräckligt effektiv, men att övervägande skäl ändå talar för en kriminalisering. centrum om våld i nära relationer instämmer i bedömningen att en straff- bestämmelse om uppmaning och annan psykisk påverkan bör införas även om det troligtvis kommer bli svårt att bevisa när ett sådant brott har Även pekar på svårigheterna i att utreda och anför att den föreslagna brottstypen kan ha