prop · H703178 · 2020-06-16 00:00:00 — 11.Om parterna inte kan enas om huruvida ordföranden ska ersättas får endera parten begära att frågan hänskjuts till en av de kvarvarande personer som gemensamt har föreslagits av unionen och att tjänstgöra som ordförande i enlighet med artikel 171.1 tredje meningen i avtalet (nedan kallad den utvalda personen). Den utvalda personen ska utses genom lottdragning av Permanenta skiljedomstolens generalsekreterare. Om den utvalda personen finner att ordföranden inte efterlever uppförandekoden ska en ny ordförande väljas i enlighet med artikel 171 i avtalet bland de personer som unionen och gemensamt föreslagit som ordförande, med undantag för den utvalda personen. 12.Parterna ska dela lika på de utgifter som härrör från tillsättningen av och verksamheten i en skiljenämnd, inklusive arvoden och ersättning som betalas till skiljenämndens ledamöter. 13.Parterna ska från tillsättningen komma överens med skiljenämnden om a)arvoden och ersättningar till ledamöterna i skiljenämnden, som ska vara rimliga och överensstämma med WTO:s normer, b)arvoden till biträden; för varje ledamot i skiljenämnden ska det totala arvodet till biträden vara rimligt och under alla omständigheter inte överstiga en tredjedel av den ledamotens arvode. För en sådan överenskommelse får valfritt kommunikationssätt användas. V.Tidsplan och skriftliga inlagor 14.Skiljenämnden ska efter samråd med parterna upprätta en preliminär tidsplan för förfarandet från den dag då den tillsattes. L 29/184 Europeiska unionens officiella tidning 15.Käranden ska ge in sin skriftliga inlaga till skiljenämnden dagar efter dagen för upprättandet av den preliminära tidsplanen. Svaranden ska ge in sin skriftliga inlaga till skiljenämnden dagar efter den dag då den tog emot ett exemplar av kärandens skriftliga inlaga. 16.Skiljenämndens ordförande ska leda alla skiljenämndens möten. får till ordföranden delegera befogenheten att fatta administrativa och förfarandemässiga beslut. 17.Om inte annat föreskrivs i detta avtal eller i dessa förfaranderegler får skiljenämnden bedriva sina förfaranden och överläggningar med valfritt kommunikationssätt. 18.Endast ledamöter i skiljenämnden får delta i skiljenämndens överläggningar, men skiljenämnden får tillåta att ledamöternas biträden närvarar vid överläggningarna. 19.Skiljenämndens ledamöter ska ha ensam behörighet att formulera alla avgöranden eller beslut och får inte delegera denna uppgift till någon annan person. 20.Permanenta skiljedomstolens internationella byrå ska förse skiljenämnden med sekretariatstjänster och annat logistiskt stöd. 21.Om en procedurfråga uppkommer som inte regleras i detta avtal eller dessa förfaranderegler får skiljenämnden efter samråd med parterna besluta vilket förfarande som ska följas, förutsatt att det är förenligt med detta avtal och dessa förfaranderegler. 22.Om skiljenämnden anser att någon tidsfrist i de förfaranden som avses i dessa förfaranderegler behöver ändras eller det föreligger behov av andra processuella eller administrativa anpassningar, ska den efter samråd med parterna skriftligen underrätta parterna om skälen för ändringen eller anpassningen och vilken tidsfrist eller anpassning som behövs. 23.På grundval av den preliminära tidsplan som upprättats enligt punkt 14 ska ordföranden, efter samråd med parterna och de andra ledamöterna i skiljenämnden, meddela parterna om datum, tidpunkt och plats för förhandlingen. Dessa uppgifter ska offentliggöras, utom om förhandlingen inte är offentlig. får efter överenskommelse med parterna besluta att inte hålla någon förhandling. 24.Om inte parterna kommer överens om något annat ska förhandlingen äga rum i i Permanenta skiljedomstolens lokaler. 25.Skiljenämnden får sammankalla ytterligare förhandlingar om parterna kommer överens om det. 26.Alla ledamöter i skiljenämnden ska vara närvarande under hela förhandlingen. 27.Om inte parterna kommer överens om något annat får följande personer närvara vid förhandlingen, oavsett om förhandlingen är offentlig eller inte: a)Ombud för en part. b)Rådgivare. c)Biträden. d)tolkar, översättare och protokollförare. e)Sakkunniga, enligt vad skiljenämnden bestämmer. Europeiska unionens officiella tidning L 29/185 28.Senast före dagen för förhandlingen ska varje part till skiljenämnden och till den andra parten överlämna en förteckning med namn på de personer som kommer att göra muntliga framställningar eller föredragningar vid förhandlingen på den partens vägnar och namn på andra ombud och rådgivare som kommer att närvara vid förhandlingen. 29.Skiljenämnden ska genomföra förhandlingen enligt följande, och säkerställa att käranden och svaranden ges lika tid för både framställningar och repliker: a)Framställning: i)kärandens framställning, ii)svarandens framställning. b)Replik: i)kärandens replik, ii)svarandens motreplik. 30.Skiljenämnden får rikta direkta frågor till båda parter när som helst under förhandlingen. 31.Skiljenämnden ska ombesörja att en utskrift av förhandlingen utarbetas och överlämnas till parterna efter förhandlingen. Parterna får lämna synpunkter på utskriften och skiljenämnden får beakta synpunkterna. 32.Varje part får ge in en kompletterande skriftlig inlaga till skiljenämnden om alla frågor som kom upp under förhandlingen efter dagen för förhandlingen. 33.Skiljenämnden får när som helst under förfarandet ställa skriftliga frågor till en part eller båda parter. 34.Varje part ska ges tillfälle att lämna skriftliga synpunkter på den andra partens svar på skiljenämndens frågor efter den dag då den tog emot en kopia på svaren. 35.Alla uppgifter som en part ger in till skiljenämnden och som den anger vara konfidentiella, ska behandlas som konfidentiella av den andra parten och av nämnden. När en part till skiljenämnden ger in en skriftlig inlaga som innehåller konfidentiella uppgifter ska den också ge in en inlaga utan de konfidentiella uppgifterna, vilken ska offentliggöras. 36.Ingenting i dessa förfaranderegler ska hindra en part från att lämna ut sina egna skriftliga inlagor, sina svar på skiljenämndens frågor eller utskrifter av muntliga framställningar, förutsatt att den när den hänvisar till uppgifter som ingetts av den andra parten inte lämnar ut sådana uppgifter som den andra parten angett vara konfidentiella. 37.Förhandlingar inför skiljenämnden ska vara offentliga, utom om en parts inlagor och framställningar innehåller konfidentiella uppgifter eller om parterna av någon annan anledning kommer överens om att förhandlingen inte ska vara offentlig. I sådana fall ska parterna behandla förhandlingarna vid skiljenämnden konfidentiellt. 38.Skiljenämnden får inte möta eller på annat sätt muntligen kommunicera med en part utan att den andra parten är närvarande. 39.I sådana brådskande fall som avses i artikel 173.2 i avtalet ska skiljenämnden efter samråd med parterna på lämpligt sätt anpassa de tidsfrister som avses i dessa förfaranderegler. ska informera parterna om sådana anpassningar. L 29/186 Europeiska unionens officiella tidning 40.Språket för förfaranden inför skiljenämnden ska vara engelska. beslut ska utfärdas på engelska. 41.Varje part ska bära sina egna kostnader för översättning av alla handlingar som ges in till skiljenämnden som inte ursprungligen är avfattade på engelska, samt för alla kostnader för tolkning under förhandlingen för dess företrädare eller rådgivare. UPPFÖRANDEKOD FÖR LEDAMÖTER I SKILJENÄMNDER 1.I denna uppförandekod ska definitionen av biträde i förfarandereglerna gälla. Vidare avses med kandidat en person vars namn står på den förteckning som avses i artikel 171.1 i avtalet och som kan komma i fråga för att väljas till ledamot i en skiljenämnd enligt den artikeln. Skyldigheter inom ramen för förfarandet 2.Alla kandidater och ledamöter i en skiljenämnd ska undvika oegentligheter och sådant som kan ge intryck av oegentligheter, vara oberoende och opartiska, undvika direkta och indirekta intressekonflikter och ska i sitt uppträdande iaktta stränga normer så att integriteten och opartiskheten i tvistlösningsförfarandet bibehålls. Före detta kandidater och ledamöter i skiljenämnder ska iaktta skyldigheterna i punkterna 8, 9 och 10. Skyldighet att lämna uppgifter 3.Kandidater ska, före bekräftelsen av att de har valts ut till ledamöter av en skiljenämnd enligt detta avtal, för parterna skriftligen uppge sådana intressen, förbindelser eller andra omständigheter som de känner till och som sannolikt kan påverka deras oberoende eller opartiskhet eller som rimligen skulle kunna ge upphov till ett intryck av oegentligheter eller partiskhet i förfarandet inför skiljenämnden. 4.Kandidater och ledamöter i en skiljenämnd ska lämna uppgifter om omständigheter som rör faktiska eller möjliga överträdelser av denna uppförandekod endast till gemensamma kommittén för unionens och kännedom. 5.Ledamöter i en skiljenämnd ska när som helst under förfarandet inför skriftligen lämna uppgifter om alla intressen, förbindelser eller omständigheter av det slag som avses i punkt 3 som de har eller får kännedom om. Omsorgsplikt för ledamöter i en skiljenämnd 6.När ledamöterna i en skiljenämnd har valts ut ska de utföra sitt uppdrag noggrant och utan dröjsmål under hela förfarandet inför skiljenämnden, och med iakttagande av ärlighet och omsorg. a)endast ta ställning till de frågor som uppkommer inom ramen för förfarandet inför skiljenämnden och som är nödvändiga för ett avgörande och får inte delegera sina uppgifter till någon annan, b)vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa att deras biträden är medvetna om och följer punkterna 2, 3, 4, 5, 9 och 10. Europeiska unionens officiella tidning L 29/187 Ledamöternas oberoende och opartiskhet a)ska vara oberoende och opartiska och undvika ett agerande som kan ge intryck av oegentligheter eller partiskhet, och får inte låta sig påverkas av egna intressen, påtryckningar från utomstående, politiska överväganden, den allmänna opinionen, lojalitet till unionen eller eller rädsla för kritik, b)får varken direkt eller indirekt ta på sig förpliktelser eller acceptera förmåner som på något sätt skulle hindra, eller ge intryck av att hindra, ledamöterna från att korrekt utöva sina uppdrag korrekt, c)får inte utnyttja sin ställning som ledamöter i en främja personliga eller privata intressen och ska undvika åtgärder som kan ge ett intryck av att andra skulle ha särskilda möjligheter att påverka dem, d)får inte låta förbindelser eller skyldigheter kopplade till ekonomi, affärsverksamhet, yrkesliv, familj eller sociala relationer eller ansvar påverka deras uppträdande eller omdöme, e)ska undvika att ingå förbindelser eller förvärva ekonomiska intressen som kan påverka deras opartiskhet eller som rimligen skulle kunna ge intryck av oegentligheter eller partiskhet, f)får inte diskutera någon aspekt av sakfrågan eller handläggningen av förfarandet inför skiljenämnden med en eller båda parterna om inte de andra ledamöterna i skiljenämnden är närvarande. Före detta ledamöters skyldigheter 8.Alla före detta ledamöter i en skiljenämnd ska undvika åtgärder som kan ge intryck av att de var partiska i utförandet av sina uppgifter eller drog fördel av något av skiljenämndens beslut eller avgöranden. 9.Ingen ledamot eller före detta ledamot i en skiljenämnd får a)lämna ut eller använda icke-offentliga uppgifter som rör ett förfarande inför skiljenämnden, eller som han eller hon fått kännedom om under ett förfarande, för några andra ändamål än de som rör det förfarandet, och får under inga omständigheter lämna ut eller använda sådana uppgifter för att uppnå fördelar för sig själv eller andra eller för att negativt påverka andras intressen, b)röja en skiljenämnds överläggningar eller en ledamots åsikter. 10.Ingen ledamot i en skiljenämnd får röja ett avgörande av skiljenämnden, eller delar av det, innan det har offentliggjorts i enlighet med detta avtal. Europeiska unionens officiella tidning L 229/35 Rättelse till och rådets direktiv /58/EG om unionsmedborgares och deras familje- medlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (Europeiska unionens officiella tidning 158 av ) Direktiv /58/EG skall vara som följer: OCH RÅDETS DIREKTIV 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven /221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (Text av betydelse för EES) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 12, 18, 40, 44 och 52 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommit- téns yttrande (2), med beaktande av yttrande (3), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och av följande skäl: (1)Unionsmedborgarskapet ger varje unionsmedborgare en primär, individuell rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorium, med förbehåll för de begränsningar och villkor som fastställs i fördraget och genom de åtgärder som antas för att genomföra detta. (2)Fri rörlighet för personer är en av de grundläggande friheterna på den inre marknaden, som omfattar ett område utan inre gränser, där denna frihet säkerställs i enlighet med bestämmelserna i fördraget. (1) EGT C 270 E, 25.9.2001, s. 150. (2) EGT C 149, 21.6.2002, s. 46. (3) EGT C 192, , s. 17. (4) yttrande av (EUT C 43 E, , s. 42), rådets gemensamma ståndpunkt av den (EUT C 54 E, , s. 12) och ståndpunkt av (ännu ej offentliggjort i EUT). (3)Unionsmedborgarskap bör vara grundläggande status för medborgarna i medlemsstaterna när de utövar sin rätt att fritt röra sig och uppehålla sig. Det är därför nödvändigt att kodifiera och se över existerande gemen- skapsinstrument som var för sig behandlar såväl arbet- stagare, egenanställda som studenter och andra inaktiva personer för att förenkla och stärka rätten att fritt röra sig och uppehålla sig för alla unionsmedborgare. (4)För att avhjälpa sektorsuppdelningen och den planlösa hanteringen av rätten att fritt röra sig och uppehålla sig och för att göra det lättare att utöva denna rätt krävs en gemensam rättsakt för att delvis ändra rådets förordning (EEG) nr 1612/68 av om arbets- kraftens fria rörlighet inom gemenskapen (5) och för att upphäva följande rättsakter: Rådets direktiv /360/EEG av om avskaffande av restriktioner för rörlighet och bosättning inom gemenskapen för medlemsstaternas arbetstagare och deras familjer, (6) rådets direktiv /148/EEG av om avskaffande av restriktioner för rörlighet och bosättning inom gemenskapen för medborgare i medlemsstaterna i fråga om etablering och tillhandahållande av tjänster, (7) rådets direktiv /364/EEG av om rätt till bosättning, (8) rådets direktiv /365/EEG av om rätt till bosättning för anställda och egna företagare som är yrkesverksamma (9) och rådets direktiv /96/EEG av om rätt till bosättning för studerande (10). (5) EGT L 257, 19.10.1968, s. 2. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) nr 2434/92 (EGT L 245, 26.8.1992, s. 1). (6) EGT L 257, 19.10.1968, s. 13. Direktivet senast ändrat genom anslutningsakt. (7) EGT L 172, 28.6.1973, s. 14. (8) EGT L 180, , s. 26. (9) EGT L 180, , s. 28. (10) EGT L 317, 18.12.1993, s. 59. L 229/36 Europeiska unionens officiella tidning (5)För att varje unionsmedborgare skall kunna utöva sin rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemssta- ternas territorier på villkor som säkerställer de objektiva villkoren frihet och värdighet bör även familje- medlemmar beviljas denna rätt, oavsett medborgarskap. För tillämpningen av detta direktiv bör definitionen av ”familjemedlem” utvidgas, så att den även omfattar regis- trerade partner om den mottagande medlemsstaten behandlar registrerade partnerskap som likvärdiga med äktenskap. (6)För att bevara familjens enhet i vidare mening och med förbehåll för förbudet mot diskriminering på grundval av nationalitet, bör situationen för de personer som inte omfattas av definitionen av familjemedlem enligt detta direktiv och som därför inte har någon automatisk rätt till inresa och uppehåll i den mottagande medlemsstaten behandlas av den mottagande medlemsstaten på grundval av dess nationella lagstiftning, så att den kan besluta huruvida inresa och uppehåll ändå kan beviljas sådana personer, varvid hänsyn skall tas till deras anknytning till unionsmedborgaren och andra omstän- digheter, t.ex. deras ekonomiska eller fysiska beroende- förhållande till unionsmedborgaren. (7)De formaliteter som är förenade med unionsmedbor- gares fria rörlighet inom medlemsstaternas territorier bör fastställas tydligt, utan att det påverkar tillämpningen av de bestämmelser som gäller för nationella gränskon- troller. (8)För att underlätta den fria rörligheten för familje- medlemmar som inte är medborgare i en medlemsstat, bör de som redan har fått ett uppehållsdokument undantas från kravet på att erhålla inresevisering i den mening som avses i rådets förordning (EG) nr 539/2001 av om fastställande av förteckningen över tredje länder vars medborgare är skyldiga att inneha visering när de passerar de yttre gränserna och av förtec- kningen över de tredje länder vars medborgare är undan- tagna från detta krav (1) eller, i förekommande fall, tillämplig nationell lagstiftning. (9)Unionsmedborgare bör ha rätt att uppehålla sig i den mottagande medlemsstaten utan andra villkor eller formaliteter än att de innehar ett giltigt identitetskort eller pass, med förbehåll för en mer gynnsam behandling som tillämpas på arbetssökande i enlighet med vad som erkänns av domstolens rätts- praxis. (10)Personer som utövar sin rätt till fri rörlighet bör emel- lertid inte bli en orimlig belastning för den mottagande medlemsstatens sociala biståndssystem under den första (1) EGT L 81, 21.3.2001, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EG) nr 453/2003 (EUT L 69, , s. 10). tiden av vistelsen. Därför bör unionsmedborgarnas och deras familjemedlemmars uppehållsrätt vara underkastad villkor. (11)Unionsmedborgarnas grundläggande och personliga rätt att uppehålla sig i en annan medlemsstat följer direkt av fördraget och är inte beroende av att ett uppehållstill- stånd utfärdas. (12)För uppehållsperioder som överstiger bör medlemsstaterna kunna kräva att unionsmedborgaren registrerar sig hos behöriga myndigheter på bosätt- ningsorten, vilket skall styrkas med ett bevis om registre- ring som utfärdas i detta syfte. (13)Kravet på uppehållskort bör begränsas till unionsmed- borgares familjemedlemmar som inte är medborgare i en medlemsstat för uppehållsperioder som är . (14)De bevishandlingar som de behöriga myndigheterna begär för att utfärda ett bevis om registrering eller ett uppehållskort bör specificeras uttömmande för att undvika olikheter i administrativ praxis eller skilda tolkningar som blir till ett alltför stort hinder när unions- medborgarna och deras familjemedlemmar skall utöva sin uppehållsrätt. (15)Familjemedlemmarna bör omfattas av ett rättsligt skydd för det fall att unionsmedborgaren avlider, skiljer sig, gifter sig eller när ett registrerat partnerskap upplöses. Med respekt för familjelivet och den mänskliga värdig- heten samt för att under vissa förhållanden undvika missbruk, bör åtgärder vidtas för att säkerställa att famil- jemedlemmar som redan uppehåller sig inom den motta- gande medlemsstatens territorium får behålla uppehålls- rätten uteslutande på personlig grund. (16)Så länge de personer som omfattas av rätten till bosätt- ning inte utgör en orimlig börda för den mottagande medlemsstatens sociala biståndssystem bör de inte utvisas. Därför får en utvisningsåtgärd inte vara en auto- matisk följd av anlitandet av det sociala biståndssystemet. Den mottagande medlemsstaten bör bedöma om det är fråga om tillfälliga svårigheter och beakta bosättningens längd, personens personliga omständigheter och stor- leken på det bidrag som har beviljats, när de bedömer huruvida personen ifråga blivit en orimlig börda för den mottagande medlemsstatens sociala biståndssystem och bör utvisas. Under inga omständigheter får arbetstagare, egenföretagare eller arbetssökande enligt domstolens definition bli föremål för utvisning, utom av hänsyn till allmän ordning eller säkerhet. Europeiska unionens officiella tidning L 229/37 (17)Permanent uppehållsrätt för unionsmedborgare som har valt att bosätta sig varaktigt i en annan medlemsstat skulle stärka känslan av ett gemensamt unionsmedbor- garskap och är en nyckelfaktor för att främja social sammanhållning, som är ett av gemenskapens grundläg- gande mål. En permanent uppehållsrätt bör därför före- skrivas för alla unionsmedborgare och deras familjeme- dlemmar som har varit stadigvarande bosatta i den mottagande medlemsstaten i enlighet med villkoren i detta direktiv utan att bli utvisade. (18)För att utgöra ett verkligt instrument för integration i den mottagande medlemsstat där unionsmedborgaren är bosatt, bör den permanenta uppehållsrätten när den en gång erhållits inte omfattas av villkor. (19)Vissa särskilda förmåner för unionsmedborgare som är arbetstagare eller egenföretagare och deras familjeme- dlemmar, vilka kan möjliggöra för dem att erhålla en permanent uppehållsrätt innan de har varit bosatta i den mottagande medlemsstaten, bör behållas, eftersom de utgör förvärvade rättigheter enligt kommis- sionens förordning (EEG) nr 1251/70 av om arbetstagares rätt att stanna kvar inom en medlemsstats territorium efter att ha varit anställda där (1) och rådets direktiv /34/EEG av om rätten för medborgare i en medlemsstat att stanna kvar inom en medlemsstats terri- torium efter att där ha drivit egen rörelse (2). (20)Förbudet mot diskriminering på grundval av nationalitet innebär att alla unionsmedborgare och deras familje- medlemmar som med stöd av detta direktiv uppehåller sig i en medlemsstat av den medlemsstaten bör behan- dlas på samma sätt som dennas medborgare inom områden som omfattas av fördraget, med förbehåll för sådana särskilda bestämmelser som uttryckligen anges i fördraget eller i sekundärlagstiftningen. (21)Det bör emellertid lämnas åt den mottagande medlems- staten att bestämma om den skall bevilja socialt bistånd av uppehållet, eller för när det gäller arbetssökande, för andra unions- medborgare än de som är arbetstagare eller egenföreta- gare eller som bibehåller denna status eller deras familje- medlemmar, eller bistånd till uppehälle för studier, inklu- sive yrkesutbildning, innan rätten till permanent uppe- håll erhållits till dessa personer. (1) EGT L 142, 30.6.1970, s. 24. (2) EGT L 14, 20.1.1975, s. 10. (22)Enligt fördraget kan rätten att fritt röra sig och uppehålla sig begränsas av hänsyn till allmän ordning, säkerhet och hälsa. För att säkerställa en snävare definition av de omständigheter och rättssäkerhetsgarantier som avgör om unionsmedborgare eller familjemedlemmar kan nekas inresa eller utvisas, bör detta direktiv ersätta rådets direktiv /221/EEG av om sam- ordningen av särskilda åtgärder som gäller utländska medborgares rörlighet och bosättning och som är berät- tigade med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller hälsa (3). (23)Utvisning av unionsmedborgare och deras familje- medlemmar av hänsyn till allmän ordning eller säkerhet är en långtgående åtgärd, som allvarligt kan skada personer som, efter att ha utnyttjat de rättigheter och friheter som de erhåller genom fördraget, verkligen har integrerats i den mottagande medlemsstaten.