prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — 1Intäkter av EU-bidrag från EJFLU och ESF delvis avviker från motsvarande poster i resultaträkningen i tabell 6.2, Räkenskapssammanställning av EU-medel i avsnitt 6. Avvikelser beror på att Not 3 omfattar två programperioder, 2007–2013 och 2014–2020 medan tabell 6.2 omfattar endast programperioden –2020. Transaktioner avseende period 2007–2013 kommenteras under tabell 6.2. 2Medel från ERUF redovisades av och , totalt för fonden . 3Medel från ESF redovisades av Svenska och , totalt för fonden . Intäkter av bidrag är intäkter som inte är relaterade till utförda prestationer. Bidragsintäkter 2019 har ökat med jämfört med föregående år. Posten AP-fondsmedel visar Allmänna pensionsfondens nettobidrag till staten. Beloppet är skillnaden mellan de medel som löpande rekvireras från AP-fonden för utbetalning av ålderspensioner och de ålderspensionsavgifter (socialavgifter från arbetsgivare och egenföretagare), allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som löpande överförs till AP-fonden för förvaltning. uppgick nettobidraget till . Utbetalda pensioner som finansieras från AP-fonderna ökade med , medan avgifterna som tillförs AP-fonderna för att finansiera pensionerna ökade med . Det innebär att nettoöverföringen från AP-fonderna minskade med . Intäkter av EU-bidrag visar på återflödet från EU-budgeten som ökade med jämfört med föregående år. Framförallt ökade bidrag från jordbruksfonderna med . En stor andel av övriga bidrag hanteras på universitet och högskolor och används främst för forskning. Dessa bidrag kommer från företag inom och utom och olika forskningsstiftelser. Bidrag från andra statliga myndigheter, t.ex. forskningsråd, är eliminerade. redovisar intäkter från kommuner för kommunernas andel av kostnaden för statlig assistansersättning samt intäkter för underhållsstöd från bidragsskyldiga. Inbetalningar för assistansersättningar från kommunerna var förskjutna med anledning av att begärde ersättning i efterhand. begärdes ersättningen i förskott. tar emot bidrag från bl.a. kommuner för investeringar i infrastruktur. () redovisar premieintäkter m.m. för den statliga tjänstepensionsrörelsen och andra pensionsförmåner för anställda i vissa organisationer, bl. a. statliga bolag, som inte är statliga myndigheter men där SPV ändå hanterar tjänstepensionen. Allmänna bidrag till kommuner exkl. tillfälligt stöd Avgiften till Europeiska gemenskapen Bistånd och andra internationella bidrag Hälso- och sjukvårdspolitik, till kommuner Transfereringar till hushåll inkl. hushållens övriga organisationer Ålderspensioner vid sidan av statens budget Ersättning vid ålderdom (anslagsfinansierade förmåner) Övrig Socialförsäkring (och ) Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning varav sjukpenning och rehabilitering m.m. varav aktivitets- och sjukersättning Ekonomisk trygghet för familjer och barn (FK, PM) Summa socialförsäkring till hushåll Arbetsmarknadspolitiska program och insatser, Arbetsförmedlingen Övrig arbetsmarknad, Arbetsförmedlingen Summa arbetsmarknad till hushåll Kostnad resp. återföring av reservation för förluster i Bidrag till folkbildningsorganisationer, Kammarkollegiet Summa utbildningspolitik till hushåll Bistånd och andra internationella bidrag (bidrag till organisationer), Integration, Ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare, Integration, Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare, Särskilda insatser inom folkbildningen, Kammarkollegiet Summa migration och integration till hushåll , pensionskostnader ej statligt anställda Övriga transfereringar till hushåll Summa transfereringar till hushåll Lönebidrag m.m., Arbetsförmedlingen Lönebidrag till , Kammarkollegiet Köp av arbetsmarknadsutbildning m.m., Arbetsförmedlingen Summa arbetsmarknad till företag Gårdsstöd, landsbygdsåtgärder m.m., Bidrag till public servicebolagen Utbildningspolitik, Bidrag till enskilda utbildningssamordnare, Forskning och utveckling m.m., Verket för innovationssystem Ersättning till reaktorinnehavarna, Regionala tillväxtåtgärder m.m., länsstyrelserna Bidrag till kvalificerad yrkesutbildning, Mynd för Presstöd, Myndigheten för press, radio och tv, Övriga transfereringar till företag Summa transfereringar till företag Allmänna bidrag till kommuner Utjämningsbidrag LSS, kommuner, Allmänna bidrag till kommuner, Kommunalekonomisk utjämning till kommuner exkl. stöd med anledning av flyktingsituationen, Kommunalekonomisk utjämning till landsting exkl. stöd med anledning Allmänna bidrag till kommuner exkl. stöd med anledning av Allmänna bidrag, stöd för migration och integration: Stöd med anledning till flyktingsituationen till kommuner, Stöd med anledning av flyktingsituationen till landsting, Del av kommunalekonomisk utjämning, stöd med anledning till flyktingsituationen till kommuner, Del av kommunalekonomisk utjämning, stöd med anledning till flyktingsituationen till landsting, Summa allmänna bidrag till kommuner, stöd för migration och Summa allmänna bidrag till kommuner Migration och integration, Ersättningar och bostadskostnader inkl. periodiseringar, Kommunersättningar vid flyktingmottagande, Tillfälligt stöd till kommuner för ensamkommande unga asylsökande Summa migration och integration vid till Bidrag till läkemedelsförmånerna m.m., Kammarkollegiet Förlossningsvård och kvinnors hälsa, Kammarkollegiet Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna Summa Hälso- och sjukvårdspolitik till kommuner varav: Lönebidrag m.m. Summa arbetsmarknadspolitik till kommuner (Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning): Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Fler anställda i lågstadiet Statligt stöd till vuxenutbildning och Statligt stöd till Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling, Summa (Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning) Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning, Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande, Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken, Bidrag till kultur, Övriga transfereringar till kommuner Summa transfereringar till kommuner BNI-baserad avgift, Kammarkollegiet Avgiften till Europeiska unionen Bistånd och andra internationella bidrag, Styrelsen för internationellt Dagersättning till asylsökande m.m., Övriga transfereringar till utlandet Summa transfereringar till utlandet Transfereringar är medel som staten förmedlar till olika mottagare via myndigheterna. I huvudsak betalas transfereringar från anslag på statens budget. Transfereringar kännetecknas av att staten inte får någon motprestation. Många transfereringar är dock förknippade med någon form av villkor. Ett exempel är aktivitetsstöd inom arbetsmarknadspolitiken där kravet är att mottagaren deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Noten inleds med en sammanfattande tabell med transfereringar uppdelade i delområden. Därefter specificeras transfereringarna utifrån mottagarkategori, syfte och utbetalande myndighet. Mottagarkategorierna visar de sektorer som fått transfereringen och är hushåll, företag, kommuner och utlandet. Hushåll innefattar enskilda personer, ideella organisationer och föreningar tillhörande hushållssektorn samt premiepensionssystemet. Till området socialförsäkring räknas transfereringar till hushåll som och hanterar. Här ingår ålderspensioner, ekonomisk trygghet för familjer och barn, ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning som sjukpenning, aktivitets- och sjukersättning, arbetsskadeersättning samt assistansersättning m.fl. stöd till personer med funktionsnedsättning. De totala kostnaderna för transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. ökade med . Transfereringarna till hushåll ökade med . De transfereringar som redovisas är utbetalningar exklusive statlig ålderspensions- avgift. Statlig ålderspensionsavgift ingår i budgetens utgifter för t.ex. sjukpenning och är en betalning från anslag till pensionssystemet för att finansiera pensionsrätterna för bl.a. de personer som får sjukpenning och andra sociala förmåner. Den del av den statliga ålderspensionsavgiften som går till premiepensionssystemet (14,2019) finns med bland transfereringar till hushållssektorn men redovisas separat. Nettoöverföringen till premiepensionssystemet var 2019, vilket var högre än 2018. Överföringarna till och från AP-fonderna ingår inte i transfereringar till hushåll, utan nettoöverföring som är negativ redovisas som bidrag från AP fonden (socialförsäkringssektorn), se not 3 Intäkter av bidrag. Transfereringar till hushåll inom socialförsäkringen ökade med netto. Kostnaderna för ålderspensioner vid sidan av statens budget ökade med Ålderspensioner ökade eftersom den genomsnittliga inkomstrelaterade ålderspensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer. fick 2 208 048 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, vilket var 39 585 personer fler än . Premiepensionerna ökade med eller . Det främsta skälet till utbetalningsökningen är den s.k. tjugondelsinfasningen som gör att varje ny årskull som går i pension har en större andel i det nya pensionssystemet. Dessutom ökar antalet årskullar med rätt till premiepension eftersom bara pensionärer födda eller senare kan ha rätt till premiepension. Ersättning vid ålderdom, som är anslagsfinansierade pensioner och stöd, minskade totalt med . Efterlevandepensioner till vuxna minskade med eftersom änkepensionen är under avveckling. Bostadstillägget ökade med 0, . Något ökad kostnad för sjukpenning Kostnaden för sjukpenning ökade något 2019. Antalet sjukpenningdagar fortsatte att minska men det motverkades av att medelersättningen steg. Nedgången förklaras av att en allt större andel sjukfall avslutas under det första sjukskrivningsåret och att antalet nya sjukfall börjat minska. Sjukpenningtalet anger hur många dagar med sjuk- penning och rehabiliteringspenning som betalas ut per försäkrad i . ökade talet för att vända nedåt i början på 2017. För december var sjukpenningtalet vilket är en minskning med Kvinnor har i likhet med tidigare nästan ett dubbelt så högt sjukpenningtal som män, jämfört med . Sjukfrånvaron bland anställda i ligger strax under den genomsnittliga europeiska nivån. Utgifter för aktivitets- och sjukersättning minskar Aktivitets- och sjukersättningen minskade med (2,). Sjukersättning kan beviljas till personer i åldrarna 19–om arbetsförmågan bedöms vara stadigvarande nedsatt på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. minskade antalet personer med sjukersättning med ca 15 300 och uppgick till strax över 247 000. Minskningen fortsätter eftersom antalet nytillkomna är lågt som stora grupper övergår till ålderspension. Det låga inflödet är en följd av att regelverket ställer höga krav på stadigvarande nedsättning av arbetsförmågan. förekommer endast beslut om sjukersättning som gäller tills vidare eftersom ersättningsformen tidsbegränsad sjukersättning har fasats ut. Borttagandet av den bortre gränsen i sjukpenningen minskar också inflödet. Aktivitetsersättning kan beviljas till personer i åldrarna som har långvarigt nedsatt arbetsförmåga eller på grund av en funktionsnedsättning behöver för att avsluta sin skolgång. Ersättningen är alltid tidsbegränsad och kan beviljas för maximalt i taget. Antalet personer som får ersättningen minskar eftersom många av dem har fyllt 30 och kan ansöka stödet. Kostnaderna för assistansersättning inkluderar även kommunernas andel av kostnaden för assistansersättning. Det minskade med (1,). Schablonbeloppet fortsätter att öka och är 2019 jämfört med 2018. Antalet beviljade timmar med assistansersättning har minskat något trots att antalet timmar per assistansberättigad ökat svagt. Även antalet personer som beviljas ersättning har minskat. hade 14 159 personer assistansersättning vilket är en minskning jämfört med . Kostnader för föräldraförsäkringen ökade Inom området ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade kostnaderna för föräldraförsäkringen med . Kostnaderna för barnbidragen ökade med . Ökningen av föräldrapenning och barnbidrag beror på att både antalet barn och medelersättningen från föräldraförsäkringen stiger. Utgifter för arbetslöshetsersättningen ökade Bland de övriga transfereringarna till hushåll ökade kostnaderna för arbetsmarknadsområdet med . Arbetslöshetsersättningen ökade med och aktivitetsstödet minskade med . Arbetslösheten ökade från 2019. Ökade kostnader för studiebidrag Kostnaden för studiebidragen ökade med vilket i huvudsak beror på att bidragsbeloppet höjts och att flera studerar med studiemedel. Återföring av reserveringar för förluster i utlåningsverksamheten minskade kostnaderna med Minskade utgifter för nyanlända invandrare Arbetsförmedlingens ersättning för insatser för vissa nyanlända invandrare minskade med . Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare minskade med . Antalet asylsökande och kommunmottagna flyktingar beskrivs under kommunersättning för flyktingmottagande. Nettoöverföring till premiepensionssystemet redovisas som en transferering till hushåll mot bakgrund av att systemet ses som en del av hushållssektorn i national- räkenskaperna (se avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). Beloppet består av de socialavgifter, allmänna pensionsavgifter och statliga ålderspensionsavgifter som överförts till premiepensionssystemet, med avdrag för utbetalda premiepensioner (6,), som ingår i utbetalda ålderspensioner. Transfereringar till företag ökade Transfereringar till företag ökade med . Ökningen förklaras framförallt av bidragen till Public servicebolagen. ersattes radio- och tv-avgiften till Radiotjänst i med en individuell public service-avgift/skatt. Public servicebolagen tillhörighet har ändrats, från att tidigare ha redovisats i näringslivet (privata sektorn) redovisas de nu inom offentlig förvaltning, statlig sektor. Förändringen sker till följd av tydligare EU-regler och för att uppnå jämförbarhet mellan EU:s medlemsländer då alla länder ska redovisa på samma sätt. Avgiften/skatten tas in av som betalar ut medlen till ett särskilt public service-konto i . Public service-kontot förvaltas av Kammarkollegiet och används för att tilldela medel till programföretagen genom transfereringar. Bidragen uppgick till . Bidragen till Klimatinvesteringar minskade med . Minskningen beror på att utgifterna för Klimatklivet sänktes till följd av beslut om att inte ge regeringen bemyndigande att ingå nya ekonomiska åtaganden . Transfereringar till kommuner ökade De senaste årens ökning av bidragen till kommuner har fortsatt. Transfereringarna till kommuner ökade totalt med . De allmänna bidragen till kommuner ökade med . De innefattar den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på statens budget där det generella statsbidraget sammanförts med utjämningssystemet. Ökad ersättning till kommunerna för ingående mervärdesskatt Kommunernas ersättning för ingående mervärdesskatt ökade med till följd av ökad konsumtion. Den kommunalekonomiska utjämningen till kommuner och landsting ökade med . Kommuner och landsting fick från anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen vilket var lägre än 2018. Utgifter för kommunersättning för flyktingmottagande minskade bidrag till kommuner för integration och migration minskade med . Kommunersättningar vid flyktingmottagande minskade med Ersättningar och bostadskostnader minskade med . Minskningen förklaras delvis av färre antal asylsökande och av att antalet barn och unga har minskat kraftigt mellan åren. Kommunerna får också kommunersättning när de tar emot nyanlända med uppehållstillstånd. När beslut om uppehållstillstånd har beviljats skrivs de asyl- sökande ut ur mottagningssystemet och blir i stället placerade i kommuner. Ersätt- ningar till kommuner vid flyktingmottagande minskade med . Kostnader för läkemedelsförmånerna ökade Bidrag för läkemedelsförmånerna ökade med . Kvalitetshöjande insatser i hälso- och sjukvården Från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård fick landstingen för kvalitetshöjande insatser inom sjukvården. är ny vilket förklarar ökningen med hela beloppet . Från det nya anslaget 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna betalades ut . Bidraget till förlossningsvård och kvinnors hälsa minskade med . Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser minskade med Arbetsförmedlingen införde stopp på anvisningar till nya extratjänster och moderna beredskapsjobb fr.o.m. . Extratjänster är subventionerade anställningar för nyanlända och långtidsarbetslösa. Påbörjade extratjänster avbryts inte och hade 3 000 personer en extratjänst främst i kommunerna. Kommunerna fick från anlaget 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Det är en ökning med mellan åren. Bidraget ska användas till insatser som stärker likvärdighet och kunskapsutveckling i förskoleklass och . Anslagen Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet och Fler anställda i lågstadiet minskade tillsammans med . Bidraget till utveckling av socialt arbete minskade med . Mindre stöd för bostadsbyggande Anslaget 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande har avvecklats vilket förklarar minskningen jämfört med föregående år med . Bidrag till utveckling av socialt arbete ökade med . Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet minskade med . Avgiften till Europeiska unionen Bland transfereringar till utlandet ökade avgiften till EU med netto. Den BNI-baserade avgiften minskade med . Till skillnad mot redovisningen på statens budget redovisas avgiften här periodiserad. Kostnaden för bistånd och andra internationella bidrag genom (Sida) ökade med . Det är framför allt utbetalningarna till multilaterala utvecklingsbanker och fonder samt skuldavskrivningar som ökade . För att nå upp till målet om att ska betala av bruttonationalinkomsten i bistånd, höjdes främst anslaget för biståndsverksamhet. Utgifterna för migration som ingår i biståndsramen förväntas minska och det förklarar en utökad ram inom biståndsverksamheten. utbetalning av dagersättning till asylsökande redovisas i enlighet med nationalräkenskaperna som bidrag till övriga länder. Dagersättning betalas från anslaget Ersättningar och bostadskostnader, anslagsposten Ersättningar till asylsökande. Även ersättningar från anslaget Utresor för avvisade och utvisade redovisas som bidrag till övriga länder. Dessa ersättningar minskade med . Not 5 Avsättning till/upplösning av fonder Avsättning till fonder i staten avser främst Resolutionsreserven, Insättningsgarantifonden och till en mindre del Stabilitetsfonden, vilka förvaltas av , samt Kärnavfallsfonden. Resolutionsreserven bildades och tillförs nu resolutionsavgifter och avkastning på fonderade medel. Fonden har ökat med , vilket avser resolutionsavgifter med och en negativ avkastning på som beror på den negativa räntan på räntekonto som i sin tur påverkas av ränta. Avsättningen har minskat med jämfört med föregående år, vilket förklarar intäkternas minskning. Orsaken är väsentligen att avgiften har sänkt från till av avgiftsunderlaget. Avsättningen till Kärnavfallsfonden uppgick till , en ökning med jämfört med . Den beror på positiva orealiserade värdeförändringar på finansiella instrument på nära medan värdeförändringarna var kraftigt negativa . Avsättningen påverkas i övrigt av avgifter från reaktorinnehavarna och kostnader för ersättning till reaktorinnehavarna. Avgifterna betalas i förhållande till levererad energi och bestäms av regeringen. Dessa var relativt oförändrade och uppgick till . Kostnaderna för ersättningar till reaktorinnehavarna minskade marginellt till . Fonden påverkas även av andra lämnade bidrag samt övriga finansiella intäkter och kostnader. Det finansiella nettot inklusive nämnda värdeförändringar förbättrades kraftigt till . Avsättningen till Insättningsgarantifonden beror på det ekonomiska resultatet i garantiverksamheten. Avsättningarna till fonden ökade främst beroende på att insättningsgarantiavgifterna ökade med nära Det finansiella nettot har förbättrats med till , vilket till stor del beror på marknadsvärdeförändringar. Stabilitetsfonden bildades med från anslag på statens budget. har den minskat med beroende på den negativa räntan på räntekonto. De tidigare stabilitetsavgifterna har upphört efter bildandet av resolutionsreserven (se not 42). Övriga fonder i staten är förhållandevis små och det gäller därmed även avsättningar till och upplösning av dessa fonder. Mer information om vilka fonder som redovisas av statliga myndigheter finns i not 42. Not 6 Kostnader för personal Summa lönekostnader inklusive arbetsgivaravgifter Summa lönekostnader efter eliminering av arbetsgivaravgifter Förändring av försäkringstekniska avsättningar Eliminering av premieintäkt för statliga tjänstepensioner m.m. Total summa kostnader för personal Statens kostnader för personal ökade med eller . Löner, inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade medan pensionskostnaderna ökade . Lönekostnader inklusive lagstadgade arbetsgivaravgifter ökade med , vilket motsvarar . Lagstadgade arbetsgivaravgifter uppgick av lönesumman, vilket är samma procentsats som . Myndigheternas inbetalda arbetsgivaravgifter, löneskatter m.m. är statsinterna transaktioner och därmed inga kostnader för staten och har därför eliminerats. Försvarsmaktens lönekostnader ökade vilket beror på en omfattande verksamhetsövergång från () enligt regeringens beslut. Även Försvarsmaktens tillväxt förklarar löneökningen. minskade FMV:s lönekostnader på grund av verksamhetsövergången. Lönekostnaderna hos fortsatte att öka även , med 10,0 pro- cent, vilket förklaras av att myndigheten är inne i en bemanningsmässig tillväxtfas. Lönekostnaderna hos ökade med vilken huvudsakligen beror på att polisers löner har höjts med hjälp de av extra tillskjutna medlen för detta syfte. De ökade lönekostnaderna beror också på ett ökat antal anställda. Arbetsförmedlingens lönekostnader minskade vilket beror på att myndigheten tvingats säga upp ett stort antal personer på grund av en kraftig minskning av anslagstilldelningen. Detta har resulterat i nedläggning av ett antal kontor. lönekostnader fortsätter att minska, , vilket beror på minskade budgetmedel med krav på fortsatta nerdragningar av personal. Pensionskostnaderna i staten ökade med till totalt . () redovisar statens tjänstepensionsåtagande. Skulden för de förmånsbestämda tjänstepensionerna som SPV redovisar ökade med jämfört med då den ökade med . Av har endast påverkat årets pensions- kostnader eftersom staten tillämpar redovisningsprincipen om att förändringar av pensionsskulden som avser försäkringstekniska omvärderingar inte redovisas i resultaträkningen utan i stället direkt mot nettoförmögenheten i balansräkningen. (Se redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar). En mer detaljerad beskrivning av de faktorer som ingår i förändringen av statens pensionsavsättning finns i not 43. och de tre affärsverken är de myndigheter som vid sidan av SPV redovisar väsentliga pensionsåtaganden. Av förändringen av Riksdagsförvalt- ningens och de tre affärsverkens pensionsskulder, sammantaget , har knappt hälften, , påverkat årets pensionskostnader. En närmare beskrivning av detta finns i avsnittet Redovisningsprinciper och tilläggs- upplysningar och i not 43. Myndigheternas pensionskostnader består främst av för statens avtalsenliga tjänstepensioner, vilket utöver premien till SPV för anställda födda även innefattar till kompletterande ålderspension (Kåpan) och till valbar premie. finns ett nytt pensionsavtal i staten, PA 16, vilket innebär att tjänste- pensionerna för anställda födda är så gott som helt premiebestämda. Pensionspremiernas storlek för de förmånsbestämda tjänstepensionerna beror på åldersfördelningen och löneläget hos personalen vid respektive myndighet. har dessa pensionspremier, för många myndigheter, höjts relativt kraftigt vilket beror på de låga räntenivåerna. för förmånsbestämda avtalsförsäkringar betalas till och hanteras till största delen av SPV och den delen har därför eliminerats i resultaträkningen.