prop · H703105 · 2020-03-16 00:00:00 — Arbetsförmedlingen anser att förslaget också ger bättre förutsättningar för att personer med funktionsnedsättningar får ökad kännedomen om utbildningar då de kan ingå i en bredare information och marknadsföring av komvuxutbildningarna. Ystads kommun gör bedömningen att den erfarenhet och kompetens kring stöd och anpassningar som finns inom särvux kan öka kvaliteten i arbetet inom övriga komvux. bedömer att förslaget innebär att det skapas möjligheter för en bättre samordning av de stöd- resurser som finns inom vuxenutbildningen. Flera av remissinstanserna som tillstyrker förslaget påpekar att det specialpedagogiska stödet är av stor vikt och behöver garanteras för mål- gruppen. Arbetsförmedlingen, kommun, kommun, och , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB). 2019/20:105 delaktighet (MFD) pekar på att en tillgänglig lärmiljö är grunden för eleven och att den enskilde eleven dessutom måste få kompletterande indi- viduellt stöd och anpassningar utifrån sina behov och förutsättningar, vilket kan handla om assisterande teknik och hjälpmedel, speciallärar- kompetens eller praktiskt stöd i form av ledsagning eller personlig hjälp i vardagssituationer. () tar upp att det även fortsättningsvis saknas möjligheter till studiefinansiering för en elev inom komvux som särskild utbildning. Myndigheten anser också att det kan uppstå problem vid kombinationer av studier som är studiemedelsberättigande och de som inte är det och att det är av stor vikt att informationen kring detta blir mycket tydlig. samt Funktionsrätt tillstyrker förslaget men anser att det finns en risk för marginalisering av särvux om skolformen upphör i sin nuvarande form. Tre remissinstanser avstyrker förslaget, Specialpedagogiska skol- myndigheten (SPSM), och . SPSM anser att det saknas statistik och fördjupad analys av skolformen särvux som en grund för förslaget, vilket gör att myndigheten avråder från att avskaffa skolformen. hänvisar till att det handlar om en sårbar grupp som har specifika behov som behöver kunna omhändertas. Även om förbundet sympatiserar med de resonemang som ligger till grund för förslaget ser det risker när det gäller att säkra ekonomiska och andra resurser som elevgruppen behöver. tycker att det är viktigt att särvux kvarstår som en egen skolform, men lämnar inte någon närmare motivering. Av de fåtal remissinstanser som yttrat sig över den nya beteckningen för utbildningen är det några som föreslår en annan benämning. kommun och förordar namnet Lärvux med motiveringen att eleverna vill slippa namnet ”sär”. Inte heller SPSM anser att beteckningen komvux som särskild utbildning ska användas men för inte fram några skäl för detta. Skälen för regeringens förslag En sammanslagning medför att det blir enklare att kombinera olika typer Regeringens förslag innebär att den utbildning som ges inom särvux i stället kommer att tillhandahållas inom komvux i form av komvux som I denna proposition kommer begreppet särvux att an- vändas för att beskriva dagens utbildning och begreppet komvux som sär- skild utbildning att användas för att beskriva den framtida föreslagna Syftet med regeringens förslag är bl.a. att det ska bli enklare att kombi- nera utbildningar inom särvux och komvux. Som framgår i avsnitt 5.1 är målgruppen för särvux en heterogen grupp och studieförutsättningarna är En stor del av gruppen har en lindrig utvecklingsstör- ning eller en lindrig förvärvad hjärnskada och främst för dessa bör det vara gynnsamt att kombinera kurser från komvux och särvux. vuxna med förvärvad hjärnskada lyfter fram att det har påtalats för utredningen att lärare inom särvux kan uppleva en osäkerhet och i vissa fall sakna den kompetens som krävs för att undervisa individer med lång utbildningsbakgrund. Enligt utredningen kan det befaras att alla inte får stimulans och utmaning av att studera utifrån de kursplaner som finns inom särvux. Lärare har lyft att inom denna grupp finns det personer som för sin kunskapsutveckling bl.a. skulle behöva kombinera studier i båda skolformerna. Regeringen anser att en samman- slagning av särvux och komvux kan förbättra utbildningsmöjligheterna för särvuxeleverna. Genom sammanslagningen av skolformerna kan det bli enklare för huvudmännen att skapa en organisatorisk närhet mellan de olika typerna av utbildning, vilket i sin tur kan göra det enklare för eleverna att kombinera sina studier inom olika delar av komvux. Det kan t.ex. handla om att en person kombinerar komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå med en nationell delkurs inom komvux på grund- läggande nivå. Det kan också handla om en kombination av komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå och en yrkeskurs inom komvux på gymnasial nivå. På motsvarande sätt kan en sammanhållen vuxenut- bildning underlätta för elever inom sfi som är i behov av komvux som särskild utbildning. Möjligheterna för elever inom komvux som särskild utbildning att delta i orienteringskurser inom övriga komvux bör också kunna öka. Sådana kurser ska svara mot behov hos eleven som inte till- godoses genom en nationell kurs. Orienteringskurserna kan vara väl lämpade för denna målgrupp då de bl.a. kan syfta till att ge ökade studie- tekniska färdigheter eller vara en introduktion till kurser inom olika kunskapsområden (2 kap. 6 § förordningen om vuxenutbildning). Skol- verket har påvisat att lärlingsutbildning inom komvux på gymnasial nivå fungerar mycket bra för studerande inom målgruppen för särvux. Genom sammanslagningen av de båda skolformerna kommer det arbete som bedrivs inom dagens komvux för att skapa arbetsplatsförlagt lärande och lärlingsutbildningar också enklare kunna komma studerande inom kom- vux som särskild utbildning till del. tar upp organi- seringen av utbildningen och anser att en samordning och integration av särvux med komvux troligen ger en bättre översikt av de utbildningar som finns och att samordning och effektivisering ökar. Förändringen innebär också ett större fokus på kunskap för de studeran- de. I den tidigare nämnda granskningen som Skolinspektionen genom- förde i femton kommuner 2017 framkom positiva erfarenheter av lokal- mässig och organisatorisk samordning mellan särvux och övrig vuxen- utbildning. Samordningen ledde i de aktuella fallen till att kunskapsupp- draget sattes mer i fokus och att eleverna såg att de är en del i ett större utbildningssammanhang. SKR, som tillstyrker förslaget, uppfattar att förslaget innebär en ambi- tionshöjning och anser att utredningen inte har belyst konsekvenserna tillräckligt för att kunna ta ställning till i vilken omfattning förslaget innebär utökade kostnader för kommunerna. SKR anser därför att detta bör utredas ytterligare i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Som nämnts i avsnitt 5.1innebär regelverket för vuxenutbildningen att utbildningen ska utformas så att den enskildes studier inom någon av skolformerna kan kombineras med studier inom vuxenutbildningens andra skolformer. Regeringen bedömer att den strukturella förändring av vuxenutbildningen som föreslås kommer att underlätta sådana kombinationer. Förslaget om att särvux ska bli en del av komvux innebär dock inte några ytterligare 2019/20:105 krav på huvudmännen att organisera verksamheten på ett visst sätt eller att utöka denna. Regeringen gör bedömningen att en sammanhållen vuxenutbildning skapar möjligheter för elever i särvux att enklare kunna ta del av, inte bara de utbildningar som finns inom övriga delar av komvux, utan också av sådan infrastruktur, i form av t.ex. studie- och yrkesvägledning, som finns runt denna skolform. Större organisatorisk närhet skulle kunna ge sam- ordningsvinster som kan bidra till att rätta till de brister vad gäller studie- och yrkesvägledning, rekrytering till utbildningen och arbetet med indi- viduella studieplaner som Skolinspektionens riktade tillsyn inom särvux visat på. Sammanslagningen av skolformerna kan också innebära att de olika stöd som utvecklas av kommunerna, t.ex. modersmålsstöd och den öppna studiemiljön lärcentrum, enklare blir tillgängliga också för eleverna inom komvux som särskild utbildning. tar upp dessa möjligheter i sitt remissvar. Den ämnesspecifika kompetens som lärarna inom grundläggande och gymnasial komvux samt sfi besitter borde också kunna komma mål- gruppen för komvux som särskild utbildning till del i en sammanhållen vuxenutbildning. Dessutom kan en ökad samverkan mellan lärare och övrig personal inom de olika delarna av komvux vara positiv för elever både inom komvux som särskild utbildning och inom övriga delar av kom- vux. En förbättrad tillgång till utbildning och olika stödstrukturer kring utbildningen ligger i linje med regeringens funktionshinderspolitik så som den uttrycks i propositionen Nationellt mål och inriktning för funktions- hinderspolitiken (prop. 2016/17:188). Där anges att alla barn, unga och vuxna ska ges förutsättningar att pröva och utveckla sin förmåga och sina kunskaper till sin fulla potential, oberoende av ålder, könstillhörighet och funktionsnedsättning. Förslaget syftar till inkludering med ett tydligt vuxenperspektiv Det finns indikationer på att personer som tillhör målgruppen för särvux undviker att studera inom denna skolform för att den upplevs som stigma- tiserande. Genom att särvux blir en del av komvux inkluderas eleverna inom särvux i det större sammanhang som komvux är. Detta kan förhopp- ningsvis minska känslan av utanförskap och i stället underlätta för per- soner som har behov av komvux som särskild utbildning att också söka sig till sådan utbildning. Förslaget kan därmed bidra till att utbildningen kommer dem till del som har behov av den. Att förslaget leder till en större inkludering lyfts fram som positivt av flera remissinstanser bl.a. kommun. Inkludering förespråkas också bl.a. av Arbetsförmedling- en, DHB, Rådet för Europeiska socialfonden i och läns landsting. Arbetsförmedlingen anser att förslaget inkluderar fler med utvecklingsstörning att ta del av utbildning och därmed att få ett arbete. DHB anser att det underlättar för alla sökande om alla vuxenutbildningar är samlade i en gemensam skolform. Förbundet gör också bedömningen att sannolikheten ökar för att särvux får en starkare och högre ställning inom utbildningsväsendet, om det upphör att vara en separat skolform. pekar på att en sammanhållen vuxenutbildning skickar tydliga signaler om att vuxenperspektivet ska beaktas vid organi- sering av utbildningen. Detta är ett perspektiv som inte alltid har varit för handen inom särvux, anser kommunen. Regeringen delar bedömningen att det är viktigt att vuxenperspektivet, dvs. att utbildningen utformas med hänsyn till att den riktar sig till vuxna, får ett stort utrymme inom komvux som särskild utbildning och anser precis som att förslaget kan bidra till detta. Den enskildes behov och förutsättningar ska vara utgångspunkten Eleverna som studerar inom särvux är betydligt färre än eleverna i kom- vux. Elevsammansättningen inom komvux har förändrats över åren och de studerande inom skolformen är i större utsträckning än tidigare beroende av stöd för att kunna genomföra sina studier. Mot den bakgrunden ut- trycker samt Funktionsrätt en oro för att elever inom det nuvarande särvux marginaliseras om särvux blir en del av komvux. Regeringen fäster liksom de båda förbunden stor vikt vid att de som är i behov av komvux som särskild utbildning inte missgynnas. Regeringen noterar de risker som lyfts fram i det här avseendet, men bedömer att möjligheterna överväger riskerna och vill understryka att huvudmännen även i fortsättningen har ansvar för att dessa elever får den utbildning som de har behov av och förutsättningar för. Förslaget innebär inte någon förändring av innehållet i utbildningen. Innehållet i komvux som särskild utbildning kommer att vara detsamma som i särvux. Samma kursplaner som används inom särvux kommer fortsättningsvis att användas inom komvux som särskild utbildning, och utbildningen ska precis som utgå från den enskildes behov och förut- sättningar. Regeringens förslag innebär att komvux som särskild utbildning ersätter den nuvarande benämningen särskild utbildning för vuxna. Komvux blir den samlande benämningen. Det finns ett missnöje hos vissa lärare och elever med ordet ”sär” som något annorlunda och vid sidan om. Ett par remissinstanser förordar därför ett annat begrepp för vuxen- utbildning som särskild utbildning. och kommun tycker att namnet Lärvux ska användas i stället, med hänvisning till att eleverna vill slippa namnet ”sär”. Flera kommuner använder nu det begreppet om särvux. Bland de som instämmer i utred- ningens förslag om namnbytet anser FUB att det finns ett värde i att ha en samlad benämning för vuxenutbildningen (komvux) och att det kan underlätta för personer i målgruppen att de studerar på komvux i stället för på särvux då de inte vill sammankopplas med ”sär”-begreppet. Regeringen gör bedömningen att det faktum att eleverna i och med förändringen kommer att studera inom komvux troligtvis kan minska upplevelsen av utanförskap. I likhet med utredningen och en majoritet av remissinstanser- na anser regeringen därför att den nya delen av komvux ska benämnas komvux som särskild utbildning. Målgruppen för komvux som särskild utbildning ska vara densamma som för särvux föreslår att det ska bli möjligt att göra undantag från kravet på att endast vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärn- skada ska kunna delta i komvux som särskild utbildning. Bakgrunden till förslaget är att utredningen anser att det finns individer utan dokumenterad utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada som skulle kunna komma ifråga för studier inom komvux som särskild utbildning, bl.a. utlandsfödda som har behov av särskild utbildning men inte får det tillgodosett då det råder en osäkerhet om eleven tillhör målgruppen. Förslaget innebär att rektorn ska få besluta att komvux som särskild utbildning ska tillhanda- hållas sökande utan utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada om sökanden uppfyller övriga behörighetsvillkor, en specialpedagog har be- dömt att sökanden har behov av komvux som särskild utbildning och beslutet inte begränsar möjligheterna till utbildning för personer med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada. Flera remissinstanser är tveksamma eller negativa till förslaget, bl.a. Arbetsförmedlingen, SPSM, , och kommuner samt . Invändningarna från remiss- instanserna handlar till stor del om farhågor kring att den ursprungliga målgruppen med störst behov av utbildningen inte får plats. Några remiss- instanser, bl.a. kommun och ViS, vänder sig också mot den roll som rektorn förväntas få. ViS anser att det beslutsfattande och det ansvar som åläggs rektor kan vara mycket svårt att hantera i praktiken, med risk för att likvärdigheten inte säkerställs. Regeringen anser att sammanslagningen av utbildningsformerna är ett tillräckligt stort steg och avser inte nu att även föreslå att målgruppen ska utvidgas. Ett beslut om att en sökande ska tas emot till komvux som särskild utbildning behöver inte motiveras Utredningens författningsförslag innebär att det införs en skyldighet för huvudmän att motivera beslut om att en sökande tas emot till komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Skyldigheten gäller beslut som är gynnande för den sökande. Att beslut om att inte ta emot en sökande ska motiveras framgår av andra bestämmelser (32 § förvaltningslagen [2017:900]). Till skillnad mot vad som gäller för särvux finns inom komvux på gymnasial nivå ett krav på att huvudmännen ska motivera även sådana gynnande beslut som innebär att en sökande tas emot till utbildning (20 kap. 22 § fjärde stycket skollagen). Motiveringskravet infördes efter- som en sökande som tas emot till komvux på gymnasial nivå i vissa fall behöver känna till skälen för beslutet då sökanden kan ha ett intresse av att överklaga på vilken grund sökanden har tagits emot. Detta hänger samman med att en sökande i vissa situationer har rätt till komvux på gymnasial nivå men i andra situationer inte har någon sådan rätt. En kommun som beslutar att ta emot en sökande till komvux på gymnasial nivå ska i beslutet ange om den sökande tas emot på grund av att de allmänna behörighets- villkoren är uppfyllda eller på grund av att sökanden har rätt till utbild- ningen. Detta har betydelse i sak eftersom ett beslut om mottagande i det sistnämnda fallet även innefattar ett beslut om att sökanden antas, dvs. tilldelas en plats på utbildningen (prop. 2016/17:5 s. 32). Det finns ingen rätt till särvux på gymnasial nivå och ett beslut om att en sökande ska tas emot till utbildningen grundar sig därför alltid bara på en bedömning av att de allmänna behörighetsvillkoren är uppfyllda. Ett sådant beslut innefattar aldrig ett beslut om antagning. De skäl som låg till grund för att införa en motiveringsskyldighet för positiva beslut om mot- tagande till komvux på gymnasial nivå gör sig alltså inte gällande för motsvarande beslut om mottagande till särvux. Detta kommer inte att änd- ras när särvux blir en del av komvux. Regeringen anser därför att kravet på att motivera positiva beslut om mottagande även fortsättningsvis bara ska gälla inom komvux på gymnasial nivå. Stödet till elever i komvux som särskild utbildning ska finnas kvar SPSM anser att det specialpedagogiska stödet för elever inom särvux be- höver stärkas innan utbildningen kan bli en del av komvux. Myndigheten anser att staten behöver ta ett särskilt ansvar för elever på skolor som inte tillgodoser elevernas stödbehov. ser risker med att särvux uppgår i komvux eftersom elever inom särvux är en sårbar grupp som har specifika behov som behöver kunna omhändertas. Ekonomiska och andra resurser för elevgruppen behöver säkras och följas upp anser förbundet. Också andra remissinstanser, t.ex. FUB och Funktionsrätt uttrycker viss oro över att förslaget kan resultera i indragna eller minskade resurser eller minskad tillgång till stöd och anpassning. Komvux och särvux är ett ansvar för den kommunala huvudmannen som själv beslutar om vilka resurser som kommer skolformerna till del och hur dessa fördelas. Det är också huvudmannens ansvar att organisera skol- formerna på det sätt man finner lämpligast. Den här föreslagna förändring- en innebär endast ökade möjligheter för samordning av resurserna men inte att huvudmännens ansvar förändras. Om inte skolorna tillgodoser elevernas stödbehov är det den kommunala huvudmannens ansvar att komma till rätta med detta. Statens ansvar är att utöva tillsyn, kvalitets- granska och nationellt följa upp verksamheten. Det är viktigt att poängtera att förändringen att särvux blir en del i kom- vux inte innebär någon förändring av regleringen kring elevernas rätt till stöd. gäller att elever som till följd av en funktionsnedsättning har svårt att nå kunskapskrav och kravnivåer ska ges stöd som syftar till att så långt möjligt motverka funktionsnedsättningens konsekvenser (3 kap. 2 § skollagen). För alla elever gäller därutöver att de skyndsamt ska ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen om det kan befaras att de inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller (3 kap. 5 § skollagen). anser att det finns många fördelar med att den specialpedagogiska kompetensen som finns inom särvux kommer fler elever inom vuxenutbildningen till del, dels kan det göra att färre elever skrivs ut från sfi på grund av för dålig progression, dels kan det göra att elever med tidigare svaga skolresultat får ökade möjligheter att lyckas. Ystads kommun gör bedömningen att den erfarenhet och kompetens kring stöd och anpassningar som finns inom särvux kan öka kvaliteten i arbetet inom övriga komvux. Behovet av stöd och anpassningar inom komvux har ökat avsevärt , och en sammanhållen vuxenutbildning och ett sammanhållet arbete med stöd och anpassningar bör gynna alla mål- grupper inom vuxenutbildningen. Regeringen vill i detta sammanhang poängtera att förslaget inte syftar till att resurser ska flyttas från särvux till komvux. Däremot kan samverkan mellan lärare och s.k. kollegialt lärande medföra att sammanslagningen av skolformerna kan medföra fördelar för samtliga studerande inom skolformerna. Kopplingen till arbetsmarknaden kan utökas genom samlade resurser I läroplanen för vuxenutbildningen, som gäller både för komvux och sär- vux, anges att samarbete med arbetslivet, Arbetsförmedlingen och arbets- marknadens parter är av betydelse för yrkesutbildningens kvalitet och för elevens fortsatta etablering på arbetsmarknaden. Inom regionalt yrkesvux är kraven på samarbete än starkare. Ett par remissinstanser tar upp elevernas möjligheter till kontakt med arbetsmarknaden när särvux blir en del av komvux. anser att då särvux är en egen skolform möjliggörs en mjukare övergång mellan studier och arbete eftersom den är anpassad utifrån individens förutsättningar. SPSM anser att samverkan med arbetsmarknaden behöver utvecklas innan beslut fattas om att låta särvux upphöra som egen skol- form. Utbildningen inom komvux ska på samma sätt som utbildningen inom särvux vara anpassad till individens behov. Detta gäller även i den del utbildningen innebär kontakter med arbetsmarknaden. Mot denna bak- grund anser regeringen att sammanslagningen av särvux och komvux inte bör inverka negativt på samarbetet med arbetsmarknaden. Det är regeringens uppfattning att möjligheterna till arbetsmarknads- anknytning snarare ökar än minskar för elever i komvux som särskild utbildning då de resurser som finns i övriga komvux enklare kan komma dessa elever till del. För de elever som har möjlighet att studera inom olika delar av komvux kan sammanslagningen av skolformerna leda till att ett större utbud enklare tillgängliggörs, dels genom hemkommunens eget ut- bud inom komvux, dels genom utbudet inom regionalt yrkesvux där andra kommuners utbildningar erbjuds. Inom komvux finns också i många fall ett upparbetat samarbete med branscher och Arbetsförmedlingen som kan ge eleverna inom komvux som särskild utbildning mer kontakt med kom- mande arbetsgivare och bättre möjligheter att anpassa utbildningen efter arbetsgivarnas behov. Skyldigheten att erbjuda studie- och yrkesvägledning ska finnas kvar Utredningens författningsförslag innebär att det inte ska finnas någon skyl- dighet för hemkommunen att erbjuda studie- och yrkesvägledning inom komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå. gäller att hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning inom särvux på grundläggande nivå erbjuds studie- och yrkesvägledning. Detsamma gäller inom komvux på grundläggande nivå. Det har inte förts fram några skäl till varför skyldigheten att erbjuda studie- och yrkes- vägledning ska skilja sig från vad som gäller för utbildning inom särvux. Regeringen anser därför att skyldigheten ska finnas kvar. Reglerna för försörjning under studierna ändras inte Studier inom vuxenutbildning på grundläggande och gymna- sial nivå berättigar till studiestöd. Motsvarande rätt finns inte för den som studerar inom särvux (bilagan till studiestödsförordningen [2000:655]). CSN anser att detta påverkar de utbildningsval individen gör och att den flexibla anpassning som eftersträvas kan vara svår att skapa om individen inte kan finansiera sina studier. Regeringen konstaterar att inte heller utbildning inom sfi berättigar till studiestöd men att det trots detta finns en grupp elever som kombinerar studier i sfi med studier inom övriga delar av komvux. Exempelvis var det knappt 24 000 elever av totalt drygt 389 500 som läste kurser både i sfi och inom komvux på grund- läggande eller gymnasial nivå. Regeringen konstaterar också att även om målgruppen för komvux som särskild utbildning inte har rätt till studiestöd finns det vissa andra möjligheter för målgruppen att finansiera sina studier, bl.a. genom ett statsbidrag som betalas ut av SPSM (förordning [2007:1345] om statsbidrag vid vissa studier för personer med funktions- nedsättning).