prop · H703158 · 2020-04-27 00:00:00 — De förslag som förs fram bedöms vara de enda ändamålsenliga åtgärderna i den nu rådande situationen med utbrottet av covid-19 utifrån att hälso- och sjukvården behöver fokusera på att hantera det vårdbehov som uppstått akut och inte i detta skede kan ägna resurser åt att införa en förnyad utbildningsstruktur för läkarnas specialisering. Det kommer även efter det att situationen förbättrats att finnas stora utmaningar för sjukvården med anledning av att många insatser och behandlingar nu skjuts . Som en följd av detta föreslås att ikraftträdandet av reformen bastjänstgöring för läkare senareläggs med . Ett senarelagt ikraftträdande av lagen om nationell läkemedelslista berör i första hand den myndighet som tagit fram nationell läkemedelslista och som ska föra det nya registret, dvs. Även aktörer som ska ansluta till det nya registret och som träffas av lagen om nationell läkemedelslista berörs av förslagen, dvs. regioner i deras roll som huvudmän för hälso- och sjukvården inklusive tandvård, privata vårdgivare där förskrivning av läkemedel förekommer och apoteksbranschen. Ett senarelagt ikraftträdande av de lagändringar som har beslutats för att införa en förnyad vidareutbildning för läkare berör blivande och verk- De aktörer som främst berörs av förslagen i propositionen är , , , regio- nerna och privata vårdgivare. Förslagen bedöms inte påverka tidsplanen för införandet av den nya utbildningen till läkarexamen. Eftersom syftet med reformen är ett samlat utbildningssystem från student till specialist kan dock Universitets- kanslersämbetet och lärosäten med rätt att meddela läkarexamen påverkas indirekt av förslagen. meddelar föreskrifter och allmänna råd om bl.a. läkarnas allmäntjänstgöring och specialiseringstjänstgöring. även ansökningar om olika behörigheter som legitimation och specialist- 2019/20:158 kompetensbevis. Läkarnas specialiseringstjänstgöring bedrivs i det kliniska arbetet med regionerna som främsta arbetsgivare, därför berörs samtliga regioner. Professionen organiseras i som representerar både studenter och läkare, och även i som är en organisation med ett vetenskapligt fokus. Kostnadsmässiga och övriga konsekvenser Senareläggningen av ikraftträdandet av lagen om nationell läkemedelslista har konsekvenser för samtliga aktörer som förbereder övergången till det nya registret och även för övriga samhället. Den förväntade ökningen av patientsäkerheten och övriga nyttor som införandet av nationell läkeme- delslista skulle ha fört med sig enligt den ursprungliga tidsplanen kommer att komma patienter och berörda yrkesgrupper till del senare än planerat. Detsamma gäller för anpassning till nya krav på bl.a. dataskydd, säkerhets- skydd och informationssäkerhet. Risken för störningar som ingripande förändringar i samhällskritisk infrastruktur kan föra med sig under det på- gående utbrottet av covid-19 och som skulle påverka samtliga berörda aktörer och övriga samhället minskar däremot, vilket är en positiv konse- kvens som värdesätts särskilt under rådande omständigheter. För regioner och kommuner är den viktigaste konsekvensen av en senareläggning av tidpunkterna för ikraftträdandet av den nya lagen att prioriteringen av insatser i samband med covid-19 underlättas. och andra resurser som behövs i detta arbete, men som ännu är involverade i it-projekt med koppling till nationell läkemedelslista eller förberedelser av nya arbetssätt som behöver införas, kan i så fall i ännu större utsträck- ning än det som är fallet frigöras för att stötta pågående insatser med anledning av utbrottet av covid-19. Ett senare ikraftträdande av lagen inne- bär också att krav på nya rutiner för samtycke och spärrning av uppgifter i den del av nationell läkemedelslista som motsvarar dagens läkemedels- förteckning, inte behöver uppfyllas förrän ungefär . En ny tidsplan innebär dessutom att samtliga regioner får möjlighet att hinna med uppdateringar av en ny version för hantering av e-recept. nämnts ovan bedömer flera regioner att de inte hinner detta tekniska steg i , vilket är en förutsättning för att själva arbetet med nationell läkemedelslista ska kunna fortlöpa som planerat. För en del av regionerna underlättas anslutning till vårdsystem där förskrivning av läkemedel ingår, och som enligt det förslag som läggs fram i denna proposition ska vara ett faktum , av den nya tidsplanen. påpekar och (SKR) att en senareläggning av ikraftträdandena också innebär att mer tid kommer att finnas för en för- djupad diskussion om införandet av nationell läkemedelslista. av diskussioner har fått avbrytas på grund av utbrottet av covid-19. Apoteksbranschen har i allt väsentligt hunnit med de förberedande stegen inför ikraftträdandet av lagen om nationell läkemedelslista och bedömer preliminärt att den ursprungliga tidsplanen för senare steg också skulle kunna hållas trots det pågående utbrottet av covid-19. derar utbildning gällande medgivande och samtycken. sekvens för apoteken är att den planerade höjningen av apoteksavgiften i Prop. 2019/20:158 samband med införandet av nationell läkemedelslista senareläggs, under de som ikraftträdandet av lagen föreslås dröja. För () har en senareläggning av ikraftträdandet av den nya lagen stor betydelse i form av ekonomiska konsekvenser, främst på grund av uteblivna intäkter från en planerad höjning av apoteksavgifter, behovet av att knyta till sig personal som endast arbetar med införandet av nationell läkemedelslista och en längre livslängd än beräknat för dagens register som i viss mån behöver uppdateras. Senareläggandet innebär dock också att funktioner som ryms inom den nya lagen kan arbetas in i leveransen av läkemedelslistan till den framflyttade driftsättningen . Myndighetens preliminära beräkningar visar att totalkostnaderna för ett senare införande av nationell läkemedelslista uppgår till –2026. För EHM:s del behöver dock också nämnas att myndigheten gjort anpassningar för att öka flexibiliteten i tidsplanen för regionerna och för att möjliggöra ett införande av lagen, men dessa i sig är kostnadsdrivande. Gränsen för att göra ytterligare förändringar och ändå hålla nuvarande tidsplan har nåtts. Förutom EHM:s konstaterande att viktiga förutsättningar för införandet av den nationella läkemedelslistan inte kommer att vara på plats i och med vissa regioners problem med att byta version för e-recepthantering gör myndigheten bedömningen att vårdens omprioriteringar framför allt påverkar möjligheten till kvalitetssäkring samt att regionernas möjligheter att satsa på utbildning av personalen påverkas. påpekar att en konsekvens för deras del är att vissa ändringar i receptföreskrifterna inte kan träda i kraft samt att tidsplanen för införande av elektronisk förskrivning som huvudregel behöver ses över. framhåller också att myndigheten kommer att behöva intensifiera sin samverkan med () och EHM för att utifrån de nya förutsättningarna möjliggöra utbyte från ett förskrivet läkemedel som inte omfattas av läkemedelsförmånerna mot ett läkemedel som omfattas av läkemedelsförmånerna (se bl.a. avsnitt 4.2). Målsättningen med förslagen är övergripande att underlätta för de aktörer som ska genomföra och tillämpa de regelverk som den förnyade utbildningsstrukturen för läkare innebär. Enskilda yrkesutövare, regioner och myndigheter påverkas alla nu starkt av de belastningar som utbrottet av covid-19 medför. Förslaget om att senarelägga ikraftträdandet av ändringarna i patientsäkerhetslagen och hälso- och sjukvårdslagen bedöms därmed främst medföra positiva konsekvenser för berörda aktörer. Konsekvenserna av förslagen är att beslutade ändringar om att avskaffa läkarnas allmäntjänstgöring och de nya bestämmelserna om läkarnas specialisering införs . Detta ger förutsättningar för ett mer ordnat införande av denna reform, vilket med anledning av utbrottet av covid-19, har efterfrågats av SKR och . Regelverket för läkarnas specialisering berör många läkare, kursgivare, regionernas utbildningsansvariga och verksamhetschefer. tjänstgöringen är omfattande och pågår i det kliniska arbetet inom större delen av alla vårdinrättningar eftersom vidareutbildningen är minst fem år och kan genomföras inom 63 olika läkarspecialiteter. Ett senare införande ger utbildningsorganisationerna att införa den förnyade utbildningsstrukturen. De läkare och specialister som ska vara handledare, studierektorer och examinatorer ges till att för- bereda sig i sin roll genom att t.ex. genomgå handledarutbildning och lära sig regelverket kring den nya specialistutbildningen innan det träder i Konsekvenserna av förslagen i propositionen bedöms därigenom ge förutsättningar till ett mer ordnat införande, vilket kan medföra att läkarnas specialisering håller en högre kvalitet än om den skulle genomföras nu under rådande utbrott av covid-19 när hälso- och sjukvården inte har Det är som meddelar föreskrifter om specialiteter inom vilka specialistkompetens kan uppnås och om vilka kunskaper, färdigheter och förhållningssätt som ska gälla för varje specialistkompetens (se 4 kap. 5 § patientsäkerhetsförordningen [2010:1369]). uppdrag av regeringen att revidera sina föreskrifter och allmänna råd för att införa bastjänstgöring som en inledande del av specialiseringen enligt den beslutade propositionen (S2019/01225/FS). fram förslag bl.a. på en reviderad föreskrift för läkarnas specialisering, som har remitterats till och med . följd av förslagen i propositionen också mer tid att förbereda sin verk- Det kan t.ex. handla om att myndigheten i sitt pågående före- skriftsarbete ges till att analysera inkomna remissvar. att föreskrifterna beslutas får myndigheten också tid att t.ex. arbeta med information till läkare, utbildningsansvariga och vårdgivare m.fl. om det Ett senarelagt ikraftträdande av de beslutade lagändringarna innebär även att reviderade föreskrifter och allmänna råd för läkarnas specialise- ringstjänstgöring kommer att införas som de första läkarstuden- terna påbörjar den förnyade läkarutbildningen. Det kan underlätta för alla inblandade aktörer att samtliga lagar, förordningar och föreskrifter på området träder ikraft även om det kommer att finnas övergångs- bestämmelser och parallella utbildningsstrukturer . I propositionen Bastjänstgöring för läkare gjordes bedömningen att det vore lämpligt om icke legitimerade läkare, dvs. enligt nuvarande ordning, fortsatt omfattades av kravet på praktisk tjänst- Nuvarande studenter på läkarutbildningen bedöms därför inte på- verkas av att reformen av läkarnas specialisering senareläggs. konsekvenser av förslagen i denna proposition är att fördelarna med refo- rmen av läkarnas specialisering senareläggs och inte kommer att komma patienter och de läkare som avsetts omfattas av de nya bestämmelserna till godo förrän . specialiseringstjänstgöring bör inledas med en gemensam introduktion till svensk hälso- och sjukvård, den s.k. bastjänstgöringen. göringsdelen bör alla läkare genomgå vid specialisering, oavsett från vilket land man har sin grundutbildning eller inom vilken specialitet man ska En strukturerad introduktion till det kliniska arbetet som läkare . 2019/20:158 bedöms leda till bättre vidareutbildning och därigenom gynna patient- Ett senare ikraftträdande av denna reform medför att dessa, och även andra kvalitetshöjande aspekter, kommer att skjutas framåt. Förslagen om senarelagt införande av de lagändringar som är beslutade utifrån propositionen Bastjänstgöring för läkare och reformen av läkarnas praktiska tjänstgöring och vidareutbildning bedöms inte medföra några samhällsekonomiska konsekvenser. har i sitt arbete med att revidera föreskrifter och allmänna råd för läkarnas specialiseringstjänstgöring som inkluderar bastjänstgöringen även tagit fram förslag till ändring av andra föreskrifter, bl.a. föreskrifter som reglerar läkarnas allmäntjänstgöring. har t.ex. remitterat förslag om att ST-läkare ska kunna vara handledare för , något som bedöms kunna leda till fler handledare vilket skapar bättre förutsättningar för regionerna att erbjuda fler AT-tjänster. Om myndigheten väljer att senarelägga beslut om kan det även innebära att beslut om övriga föreskrifter förskjuts. Det skulle medföra att även de effekter som dessa förändringar bedöms medföra kommer att förskjutas. Ett annat förslag om revidering av som remitterade var att kravet på att tjänstgöring inom allmänmedicin ska ligga sist i AT-blocket. Detta förslag beslutade om . Sammantaget bedöms förslagen främst medföra positiva konsekvenser för berörda aktörer. I följande avsnitt kommenteras förslaget till lag om ändring i lagen om receptregister och förslaget till ny punkt, 5, i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen om nationell läkemedelslista. Övriga lagförslag innebär endast en senareläggning av ikraftträdandet för lagarna. Dessa lagförslag kommenteras därför inte särskilt. Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1156) om receptregister Paragrafen anger för vilka ändamål personuppgifter får behandlas av stycket punkten 10 utvidgas så att personuppgifter får behandlas om det är nödvändigt för registrering och redovisning av uppgifter för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets tillsyn även över utbyte av läkemedel enligt de nya bestämmelserna i 21 a och 21 b §§ och de föreskrifter som har meddelats med stöd av 21 c § lagen (2002:160) om läkemedelsför- Ändringen i denna paragraf föranleds av att de nya bestäm- melserna i lagen om läkemedelsförmåner m.m. om en utökad möjlighet till 2019/20:158 utbyte av läkemedel träder i kraft . En motsvarande bestämmelse finns i 3 kap. 5 § 7 lagen (2018:1212) om nationell läkemedelslista, som i denna proposition föreslås träda i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 5.2. 7.2Förslaget till ny punkt i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2018:1212) om nationell läkemedelslista En ny punkt, 5, införs i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen om nationell läkemedelslista. Ändringen föranleds av att det föreslås att lagen om nationell läkemedelslista ska få ett senare ikraftträdande än det som har beslutats. Ändringen innebär att sådana uppgifter som behandlas enligt 6 § första stycket 10 lagen (1996:1156) om receptregister i lydelsen från ska föras över till den nationella läkemedelslistan i och med ikraftträdandet av lagen om nationell läkemedelslista. De överförda uppgifterna får från och med ikraftträdandet av lagen om nationell läkemedelslista behandlas i den nationella läkemedelslistan för samma ändamål som tidigare och med dem inte oförenliga ändamål. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Hemställan om att skjuta upp lagen om nationell läkemedelslista Kommuner och Regioner ber härmed regeringen att skyndsamt föreslå att lagen om nationell läkemedelslista (2018:1212) skjuts upp. SKR menar att den pågående covid-19-pandemin gör att förutsättningarna saknas för ett stort nationellt utvecklings- och införandeprojekt som nationella läkemedelslistan. Att genomdriva lagen vore att allvarligt äventyra patientsäkerheten genom att utsätta vårdens medarbetare, it-system och centrala processer för en orimlig belastning. viatt den fördjupade diskussion om nationella läkemedelslistan som just inletts, men som redan fått avbrytas pga. covid-19, är helt avgörande för att listan ska kunna ge önskad nytta när den väl införs. SKR ser positivt på att regeringen tagit initiativ till en fördjupad diskussion med regionerna, SKR, Inera, , Datainspektionen och DIGG om de kända utmaningarna med lagen om nationell läkemedelslista. Den pressade tidplanen, som krockar med 13 regioners införande av nya vårdinformationsmiljöer, är en utmaning som tidigt nämnts i denna diskussion. En annan är E-hälsomyndig- hetens kommande förändringar av de tekniska åtkomstlösningarna för myndighetens tjänster. En tredje är lagens utformning i förhållande till annan lagstiftning samt praktiska svårigheter med att implementera lagen på ett ändamålsenligt sätt. Denna diskussion, som är helt avgörande i arbetet med nationella läkemedelslistan, hade SKR sett fram emot att nu ägna tid och resurser åt . På grund av covid-19-pandemin har dock samtalen fått avbrytas innan de egentligen kommit igång. SKR menar att covid19-pandemin nu gör att även alla andra förutsättningar för att införa lagen om nationell läkemedelslista saknas. I den situation svensk hälso- och sjukvård befinner sig i är det av yttersta vikt att minimera icke-nödvändiga belastningar på vården och dess medarbetare. På regional nivå har detta redan inneburit att regioner har fattat beslut om att ändringar i it-system som inte är nödvändiga ur ett säkerhetsperspektiv eller som föranleds av hanteringen av det nya coronaviruset tills vidare inte får genomföras. Det kan inte heller uteslutas att motsvarande stopp för ändringar även kommer att behöva fattas för nationellt gemensamma lösningar som och , som båda påverkas av ikraftträdandet av lagen om nationell läkemedelslista. I klartext skulle utvecklingsstopp för och med dagens tidplan för nationella läkemedelslistan innebära att Läkemedelsförteckningen inte längre skulle vara tillgänglig via de nationella tjänsterna efter . Dessutom ser SKR stora risker med att göra några som helst tekniska förändringar i den nationella hanteringen av elektroniska recept just . är av alla recept i elektroniska. En störning i den elektroniska recepthanteringen mitt under ett krisläge skulle riskera att få oöverblickbara konsekvenser. SKR hemställer att regeringen skyndsamt säkerställa att såväl själva ikraftträdandet som kravet på vårdgivarnas anslutning till nationella läkemedelslistan (2018:1212) skjuts fram. Hemställan om förskjutet ikraftträdande av lagändringar Med anledning av den rådande situationen hemställer Kommuner och Regioner och gemensamt om att ikraftträdandet av det ändringar i hälso- och sjukvårdslagen (HSL) och patientsäkerhetslagen (PSL) som rör läkares legitimation och specialistkompetens ska skjutas fram från till . Förändringarna rör 10 kap. 5 § i HSL samt 4 kap. 8 § i PSL (se bilaga). Regeringen har ännu inte beslutat om aviserade förändringar av 4 kap. 1 § patientsäkerhetsförordningen, som är en följd av ovan nämnda lagändringarna. Övergångsreglerna som reglerar vilka läkare som har möjlighet att specialisera sig enligt nu gällande regelverk och vilka som måste gå enligt de nya regelverken är därmed fortfarande okända. har inte heller fastställt de nya föreskrifter för läkares specialisttjänstgöring som följer på förändringarna i lag och förordning. Ikraftträdandet av förändringarna i PSL och HSL ligger endast tre och en halv månad bort i tiden, och i avsaknad av färdiga regelverk har huvudmännen haft svårt att förbereda verksamheten för de aviserade förändringana. I den pressade situation som hälso- och sjukvården nu befinner sig i blir det mycket svårt för regionerna att kunna prioritera det arbete som krävs för att anpassa hälso- och sjukvårdsverksamheten till de nya regelverken för läkares specialisering. Det kommer bland annat att behövas kompletterande utbildningsinsatser riktade till alla specialistläkare och ST-läkare som ska handleda BT-läkare och ST-läkare enligt den nya föreskriften. ser vi att det kommer att vara svårt att prioritera sådana utbildningsinsatser. Ett uppskjutande av ikraftträdandet av ändringarna i 10 kap. 5 § HSL och 4 kap. 8 § i PSL till skulle i nuvarande ansträngda läge underlätta hälso- och sjukvårdens kompetensförsörjning. Lagförslaget i Utkast till proposition Senareläggning av införandet av nationell läkemedelslista och bastjänstgöring för läkare Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1156) om receptregister Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1996:1156) om receptregister ska ha följande lydelse. Personuppgifterna i receptregistret får behandlas om det är nödvändigt för 1.expediering av läkemedel och andra varor som förskrivits, 2.registrering av underlaget för tillämpningen av bestämmelserna om läkemedelsförmåner vid köp av läkemedel m.m., 3.debiteringen till regionerna, 4.ekonomisk uppföljning och framställning av statistik hos E-hälso- myndigheten, 5.registrering och redovisning till regionerna av uppgifter för ekonomisk och medicinsk uppföljning samt för framställning av statistik, 6.registrering och redovisning till förskrivare, till verksamhetschefer enligt hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och till läkemedelskommittéer enligt lagen (1996:1157) om läkemedelskommittéer av uppgifter för medicinsk uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring i hälso- och sjukvården, 7.registrering och redovisning till av uppgifter för epidemiologiska undersökningar, forskning, framställning av statistik, uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring inom hälso- och sjukvårdsområdet, 8.registrering av recept och blanketter som används för flera uttag, samt registrering av dosrecept och elektroniska recept, 9.registrering och redovisning till Inspektionen för vård och omsorg av uppgifter om enskild läkares eller tandläkares förskrivning av narkotiskt läkemedel eller annat särskilt läkemedel, för inspektionens tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonal enligt patientsäkerhetslagen (2010:659), 10.registrering och redovisning av uppgifter för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets tillsyn över utbyte av läkemedel enligt 21 § lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. och för prövning och tillsyn enligt samma lag av läkemedel som får säljas 10.registrering och redovisning av uppgifter för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets tillsyn över utbyte av läkemedel enligt 21– 21 c §§ lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. och för prövning och tillsyn enligt samma lag av läkemedel som får säljas 2 Senaste lydelse 2019:898. enligt 4 kap. 10 § och 5 kap. 1 § § och 5 kap. 1 § (2015:315), eller (2015:315), eller 11.registrering och redovisning av uppgifter för tillsyn över tillhandahållandeskyldigheten enligt 2 kap. 6 § 3 lagen (2009:366) om handel med läkemedel samt för tillsyn över uppgiftslämnande vid expediering av en förskrivning enligt 2 kap. 6 § 5 lagen om handel med läkemedel. Behandling av personuppgifter för ändamål som avses i första stycket 2 och 8, med undantag för registrering av elektroniska recept, får endast ske i fråga om den som har lämnat sitt samtycke till behandlingen. För ändamål som avses i första stycket 3 får uppgifter som kan hänföras till en enskild person inte omfatta annat än inköpsdag, kostnad, kostnadsreducering enligt lagen om läkemedelsförmåner m.m., kostnadsfrihet enligt smittskyddslagen (2004:168) och patientens personnummer. För ändamål som avses i första stycket 4, 6 och 10 får inga uppgifter redovisas som kan hänföras till en enskild person. Ändamålen enligt första stycket 5 får inte, med undantag för utlämnande av uppgifter enligt 14 §, omfatta några åtgärder som innebär att uppgifter som kan hänföras till någon enskild patient redovisas. Dock får uppgifter som kan hänföras till en enskild förskrivare ingå i redovisning enligt första stycket 6 till samma förskrivare och till verksamhetschefen vid den enhet där förskrivaren tjänstgör samt i redovisning enligt första stycket 9 till Inspektionen för vård och omsorg. Förskrivningsorsak får redovisas endast för de ändamål som avses i första stycket 5–7. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2018:1212) om nationell läkemedelslista Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2018:1212) om nationell läkemedelslista dels att punkt 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska ha följande lydelse, dels att det i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna ska införas en ny punkt, 5, av följande lydelse. 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 7 kap. 1 § och 9 kap. 1 § och i övrigt den 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 7 kap. 1 § och 9 kap. 1 § och i övrigt den 5.Dessutom får uppgifter i receptregistret som behandlas enligt 6 § första stycket 10 lagen (1996:1156) om receptregister föras över till den nationella läkemedelslistan i och med ikraftträdandet av lagen (2018:1212) om nationell läkemedelslista.