prop · H703115 · 2020-03-12 00:00:00 — Den slutliga överenskommelsen innebar att fiskemöjligheterna och de relaterade åtgärderna fastställdes i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och att de fleråriga förvaltningsplanerna för demersala arter i och Västliga vatten, tillämpades för de arter som omfattas av den. Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . Samråd med inför rådsmötet ägde rum . 47.4Europeiska havs- och fiskerifonden –2027 Två partiella allmänna inriktningar om förslaget till förordning om europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) för perioden –2027 (se faktapromemoria 2017/18:FPM157) antogs vid jordbruks- och fiskerådet respektive den 14–. Den partiella allmänna inriktningen som antogs utelämnade både de finansiella delarna, som är avhängiga utfallet av förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram, och också andra bestämmelser huvudsakligen kopplade till uppföljningen och utvärderingen av fonden. I sak innebar den allmänna inriktningen i stort sett samma finansieringsmöjligheter inom EHFF som inom innevarande programperiod. resulterade den bl.a. i möjlighet för EHFF att finansiera investeringar som ökar fiskefartygens kapacitet och också i en fördubbling när det gäller andelen EHFF-medel som medlemsstaterna kan nyttja till kapacitetsrelaterade åtgärder jämfört med nuvarande EHFF, vilket kan äventyra målsättningen för EU:s gemensamma fiskeripolitik. Detta låg till grund för nej-röst till förslaget i rådet. Den partiella allmänna inriktningen kompletterade den partiella allmänna inriktningen och omfattade bestämmelserna som inte ingick i den, förutom de finansiella delarna. Detta möjliggjorde för rådet att inleda trilogförhandling med . Information i miljö- och jordbruksutskottet och samråd med ägde rum inför rådsmötena respektive oktober. 47.5Ändring av förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden –2020 Mot bakgrund av den stora risken för utträde ur unionen utan ett ratificerat utträdesavtal presenterade kommissionen ett förslag till ändring av förordning om Europeiska havs- och 2019/20:115 fiskerifonden (EHFF-förordningen) som en av två beredskapsåtgärder för fiskerisektorn (se faktapromemoria 2018/19:FPM35). Förslaget gick ut på att ändra EHFF-förordningen genom att införa möjlighet till kompensation till fiskare och ägare av unionsfiskefartyg som särskilt drabbas av att lämnar EU utan ett utträdessavtal. 47.6Förordning om ändringar av rådets förordningar när det gäller fiskerikontroll Förhandlingar har pågått kring det förslag som kommissionen presenterade om revidering av den nu gällande förordningen om fiskerikontroll samt revidering av andra rättsakter som innehåller bestämmelser om kontroll (se faktapromemoria 2017/18:FPM132). Förslaget justerar dagens kontrollförordning till Lissabonfördraget, anpassar kontrollreglerna till den reformerade gemensamma fiskeripolitiken (GFP) och tar hand om de nuvarande svårigheterna med regelefterlevnaden för att säkerställa att GFP:s mål åstadkoms. Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . 48 Livsmedel, djur och växter 48.1Insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan Kommissionen beslutade om ett förslag om insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning (se faktapromemoria 2017/18:FPM83). Förhandlingarna slutfördes genom att rådet beslutade att anta förslaget . Förordningen trädde i kraft och kommer att bli tillämplig 18 månader efter ikraftträdandet med undantag för några artiklar som gäller sammansättningen av styrelsen i Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) och utseende av vetenskapliga experter. Dessa artiklar ska träda i kraft . Kommissionen lade fram ett förslag till omarbetning av rådets direktiv om kvaliteten på dricksvatten (se faktapromemoria 2017/18:FPM56). fattade ett beslut om allmän inriktning . Trilogförhandling påbörjades och avslutades av 2019. Det omarbetade dricksvattendirektivet väntas bli antaget under det kroatiska ordförandeskapet 2020. 49.1Meddelande om att intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar presenterade kommissionen sitt meddelande ”Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar” (se faktapromemoria 2019/20:FPM1). Syftet med meddelandet är att skärpa EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar på ett hållbart och ansvarsfullt sätt. Meddelandet var uppe för diskussion på jordbruks- och fiskerådet . Miljö- och jordbruksutskottet informerades . Samrådet med ägde rum . Rådet antog rådsslutsatser om meddelandet . 49.2Rådsslutsatser om kommissionens rapport om genomförandet av I enlighet med (som löper –2020) genomförde kommissionen en översyn av strategin i syfte att bedöma framstegen med genomförande av strategin. Rådet antog rådsslutsatser om kommissionens rapport om genomförandet av vid jordbruks- och fiskerådet . 50 Klimat och luft antog miljörådet rådsslutsatser med EU:s position inför COP25. har verkat för att EU ska stärka och höja sitt nationella utsläppsminskningsåtagande i linje med en global temperaturhöjning på . Information och överläggning i miljö- och jordbruksutskottet och samråd i ägde rum . om klimatförändringar (COP25) hölls i i den 2–. Parterna beslutade att skjuta på frågan om nationella utsläppsminskningsåtaganden till följande konferens i . presenterade kommissionen ett meddelande om en långsiktig klimatstrategi för EU (se faktapromemoria 2018/19:FPM19). Meddelandet om den långsiktiga klimatstrategin har behandlats i ett flertal olika rådsformationer och i sedan det först presenterades. Meddelandet har varit föremål för ett flertal överläggningar i . antog slutsatser som innebär att EU ska nå nettonollutsläpp till 2050. En medlemsstat har ännu inte ställt sig bakom att det målet ska nås även på nationell nivå och ska återkomma till den frågan . har under förhandlingarna drivit på för en ambitiös klimatstrategi och att EU ska anta ett mål om att nå nettonollutsläpp , eller tidigare om vetenskapen visar att det krävs. har också drivit att EU bör skicka in en ambitiös långsiktig strategi till FN tidigt för att visa internationellt ledarskap. 50.3Utsläppsnormer för koldioxid från nya tunga fordon antogs och rådets förordning (EU) 2019/1242 som ställer krav på koldioxidutsläpp för tunga fordon. Beslutet antogs av och av rådet . Enligt förordningen ska koldioxidutsläppen från nya tunga fordon inom unionen vara lägre 2025 och lägre 2030 jämfört med . Vid en översyn 2022 ska kommissionen undersöka hur koldioxidkravet kan utökas till även andra fordonstyper. har i förhandlingarna drivit på för att förordningen ska innehålla Skr. 2019/20:115 ambitiösa utsläppskrav på tunga fordon. har även drivit på för att hänsyn ska tas till särskilt långa och tunga fordon samt att koldioxidkravet ska skärpas i samband med översynen av förordningen 2022. 51 Kemikalier och avfall antog slutsatser om kemikalier. I enlighet med det sjunde miljöhandlingsprogrammet drev viktigare frågor som t.ex. att leverera en strategi för en giftfri miljö och föreslå åtgärder för att hantera läkemedel i miljön, vilket återspeglas i rådsslutsatserna. Information och överläggning ägde rum i miljö- och jordbruksutskottet och samråd i . 51.2Strategi för läkemedel i miljön Kommissionen presenterade ett meddelande om en strategi för läkemedel i miljön. Meddelandet syftar till att identifiera åtgärder för att hantera de potentiella riskerna med läkemedelsrester i miljön. Strategin innehåller inga förslag till lagstiftning (se faktapromemoria 2018/19:FPM42). Regeringen ser att det fortsatt finns ett behov av konkreta åtgärder inklusive på lagstiftningsområdet för att hantera läkemedel i miljön inklusive risk för uppkomst och spridning av antibiotikaresistens i miljön. antog slutsatser om cirkulär ekonomi. I slutsatserna finns bl.a. en uppmaning till kommissionen att lägga fram ett ambitiöst och långsiktigt strategiskt för cirkulär ekonomi och att utan dröjsmål anta en ny handlingsplan. drev bl.a. att inkludera giftfria kretslopp och att en EU-strategi för textil ska tas fram som fick gehör för. Inför miljörådet informerades miljö- och jordbruksutskottet och samråd ägde rum med . Rådet och fattade beslut att direktivet skulle antas. har under förhandlingarna varit positiva till direktivet och dess syfte och verkat för en hög ambitionsnivå. Naturresurser och biologisk mångfald Vid miljörådet antogs rådsslutsatser baserade på en rapport från den globala kunskapsplattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES). Rapporten pekar på det akuta behovet av åtgärder för att förhindra förlusten av biologisk mångfald och har tagits fram för att förbereda EU:s agerande i den process som ska leda till ett post 2020-ramverk. I miljörådets slutsatser betonades vikten av frågans integrering i andra politikområden och att EU bör leda det globala arbetet för tydliga och mätbara mål på global nivå. 53 Vatten och marin miljö Förslaget till förordning om återanvändning av vatten innehåller gemensamma minimikrav på kvalitet, kontroller och riskhantering för återanvändning av avloppsvatten för jordbruksbevattning. En allmän inriktning antogs vid miljörådet . hölls trilogförhandlingar och godkändes en överenskommelse med om en ny förordning om återanvändning av vatten. Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet och samråd i ägde rum . Kommissionen presenterade tre rapporter om hur genomförandet av vattendirektivet och översvämningsdirektivet fortskrider i EU:s medlemsländer. Inom EU har kunskapen på området förbättrats sedan perioden för den förra förvaltningscykeln och betydande ansträngningar har gjorts för att implementera vattendirektivet. Rapporten pekar dock på brister inom flera områden. För översvämningsdirektivet är det ett framsteg att alla medlemsstater nu har angett nationella åtgärder för att uppnå målen. Kommissionen framhåller att mycket återstår att göra och att det kommer att bli en utmaning att uppnå målen i vattendirektivet till 2027. I rapporten presenteras en rad rekommendationer till hur genomförandet kan förbättras för att uppnå målen i respektive medlemsland (se faktapromemoria 2018/19:FPM41). DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, KULTUR 54.1Strategi för språkundervisning och språkinlärning Vid toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i och i Europeiska rådets slutsatser betonades vikten av flerspråkighet för ökad rörlighet. Syftet med rekommendationen som kommissionen presenterade är att stödja språkundervisning och språkinlärning och att främja utbildningens kvalitet och inkluderande karaktär i och gymnasieskolan. Rekommendationen antogs vid rådsmötet för utbildning, ungdom, kultur och idrott (UUKI) . Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum och samråd med . 54.2Förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet I den europeiska pelaren för sociala rättigheter slås det fast att barn bör ha rätt till förskoleverksamhet och barnomsorg till överkomlig kostnad och av god kvalitet. Medlemsstaterna har gjort framsteg med att förbättra tillgängligheten till förskoleverksamhet och barnomsorg. Det finns dock stora skillnader mellan olika medlemsstater, regioner och socialgrupper och fortsatta insatser krävs. Mot denna bakgrund presenterade kommissionen en rekommendation om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet. Rekommendationen antogs vid rådsmötet för UUKI . Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum och och samråd med ägde rum . 54.3Kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna Rådet antog rekommendationen om rådsslutsatser som syftar till att följa upp rekommendationen , genom att bl.a. skapa hållbara långsiktiga investeringar i vuxnas fortsatta lärande, och främja livslångt lärande och förbättrade baskunskaper, digitala färdigheter och andra nyckelkompetenser hos lågutbildade vuxna. Rådsslutsatserna antogs vid rådsmötet för UUKI . 2019/20:115 Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . 54.4Livslångt lärande för en inkluderande och hållbar tillväxt Ordförandeskapet presenterade förslaget till rådsslutsatser om att främja livslångt lärande genom att utveckla strategier för kontinuerligt lärande. Syftet med rådsslutsatserna är att främja hållbara, jämlika och strategiska system och metoder för livslångt lärande i medlemsstaterna, för att kunna möta de framtida utmaningar står inför på utbildnings-, klimat- och arbetsmarknadsområdet samt på det sociala området med anledning av den pågående teknologiska och digitala utvecklingen. Rådsslutsatserna antogs vid rådsmötet för UUKI . Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum och samråd med . 54.5Det europeiska området för utbildning Vid toppmötet för rättvisa jobb och tillväxt i presenterade kommissionen ett meddelande som bl.a. innehöll en vision om ett europeiskt område för utbildning till 2025. Ordförandeskapet presenterade en resolution som pekar på utbildningens viktiga roll för att möta framtidens utmaningar på flertalet områden, och för att skapa och bibehålla hållbar tillväxt och konkurrenskraft i EU. Mobilitetsfrämjande insatser, däribland det europeiska universitetsnätverket och Erasmusprogrammet, lyfts som viktiga komponenter i den fortsatta utvecklingen av det europeiska utbildningsområdet. Resolutionen antogs vid rådsmötet för UUKI . Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum och samrådet med . Erasmus+ är EU:s program för utbildning, ungdom och idrott. Förhandlingarna om kommissionens förslag till ett nytt Erasmusprogram för perioden –2027 (se faktapromemoria 2017/18:FPM136) fortsatte . antog en partiell allmän inriktning och presenterade sin position . Programmets budget fastställs inom ramen för förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram. 55.1Riktlinjer för styrningen av EU:s ungdomsdialog antog rådet en resolution om EU:s ungdomsdialog den kommande sjuårsperioden. Medlemsstaterna uppmanas att främja dialog och deltagande på alla beslutsnivåer, stärka ungdomars engagemang, utveckla former för demokratiskt deltagande samt att främja nationell debatt om EU. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . antog rådet slutsatser om digitalt ungdomsarbete samt om utbildning av ungdomsarbetare. Rådet konstaterar att bl.a. digital kompetens spelar en avgörande roll för ungdomars oberoende, sociala delaktighet, anställbarhet och vardagsliv. De andra slutsatserna betonade betydelsen av grundläggande utbildning och fortbildning av ungdomsarbetare. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum . 56 Kultur, medier och idrott genomfördes ett informellt kulturministermöte med fokus på finansiering och innovation för de kulturella och kreativa näringarna samt på kulturarv. Med anledningen av branden i i genomfördes även ett informellt rådsmöte om skydd och bevarande av kulturarv. antog rådet slutsatser om unga kreativa generationer och antog rådet en resolution om den hållbara utvecklingens kulturella dimension. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum respektive november. presenterade kommissionen ett förslag om inrättande av programmet Kreativa 2021–2027 (se faktapromemoria 2017/18:FPM131). Trilogförhandlingar om programmets innehåll och utformning inleddes . 2019/20:115 56.3 Vid rådsmötet antogs slutsatser om bättre spridning över gränserna av europeiska audiovisuella verk med tonvikt på samproduktioner. Under samma rådsmöte hölls också en riktlinjedebatt om bekämpande av desinformation och återuppbyggnad av EU- medborgarnas förtroende för medierna. Vid rådsmötet hölls en riktlinjedebatt om styrkor, innovationspotential och global konkurrenskraft hos de europeiska kulturella och kreativa näringarna och den audiovisuella industrin. Överläggning med kulturutskottet och samråd med ägde rum respektive november. DEL 12 EU:S INSTITUTIONER tillträdde den nya kommissionen för perioden fram till . Kommissionen leds av ordförande von der Leyen. Till svensk kommissionär utsågs . fick portföljen inrikes frågor. Den nytillträdda kommissionen avser att fokusera det kommande arbetet utifrån von der Leyens politiska riktlinjer: en grön giv, en ekonomi för människor, ett rustat för den digitala tidsåldern, främjande av den europeiska livsstilen, ett starkare i världen och en ny satsning på demokrati i . Den nya kommissionens arbetsprogram förväntas presenteras . Kommissionens arbete under 2019 utgick från de prioriteringar och initiativ som presenterades i det årliga arbetsprogrammet (se faktapromemoria 2018/19:FPM13). Arbetsprogrammet 2019 gick under rubriken ”Hålla vad vi lovar och förbereda oss för framtiden”. I arbetsprogrammet presenterade kommissionen endast ett begränsat antal nya initiativ för att fokusera på de förslag som det redan arbetats med. De nya initiativen fokuserade främst på att fullborda arbetet inom migrationsområdet, stärka den ekonomiska och monetära unionen, ta itu med ökade spänningar i det globala handelssystemet, hantera de fortsatta utmaningarna kring rättsstatsprincipen i vissa medlemsstater och att finna ett avtal med om dess utträde ur EU. Kommissionen fokuserade också på genomförandet av den lagstiftning som antagits och utvärdera befintliga regelverk för att förbereda . statistik från kommissionen om genomförande av direktiv placerar sig i topposition. är den medlemsstat som har lägst genomförandeunderskott (0,) av samtliga medlemsstater (genomsnitt: ), vilket motsvarar en nivå som senast uppmättes . De få direktivförseningar som uppkommer löses inom . Kommissionen rapporterar vidare att sammanlagt hade 26 pågående ärenden om försenat genomförande av direktiv, varav 17 nya ärenden. Detta är i linje med siffror (totalt 26 pågående ärenden, 2019/20:115 varav 16 nya ärenden). Överträdelseärenden om försenat genomförande av direktiv återfinns främst på miljöområdet. 57.1.3Överträdelseärenden och informella skrivelser från kommissionen pågick totalt 48 överträdelseärenden mot , varav 21 nya ärenden. Det placerar strax under EU-genomsnittet. De flesta svenska ärenden rör försenat genomförande av direktiv (26 ärenden), medan övriga rör felaktigt införlivande/tillämpning av direktiv (17 ärenden) respektive av förordningar, fördrag och beslut (5 ärenden). Problematiska områden är miljö (vattenskydd och övervakning) och inre marknaden (yrkeskvalifikationer). fick tre motiverade yttranden och 22 formella underrättelser från kommissionen. Vidare skrev kommissionen av sammanlagt 22 överträdelseärenden mot . hade 17 pågående EU-pilotärenden men inga nya sådana ärenden initierades. fick vidare ett tjugotal informella skrivelser utanför EU-pilotförfarandet. framträdde statsministern i plenum. Statsministern talade på temat EU:s framtid. Året har präglats av valen till , konstituerandet av det nya och processen att utse den nya kommissionen där har en central roll. Det totala valdeltagandet i hela EU blev vilket är det högsta Deltagandet ökade i 19 av 28 medlemsstater jämfört med valen 2014. I ökade valdeltagandet för tredje gången i följd och hamnade på . De tidigare partigrupperna bestod med vissa förändringar. Gruppen frihet och demokrati i (EFDD) Den liberala gruppen ändrade sitt namn från Alliansen liberaler och demokrater för () till Renew Europe (RE) och den tidigare gruppen Nationernas och friheternas (ENF) bytte namn till Identity and Democracy (ID). Europeiska grupp (EPP) blev största partigrupp, som de också blev 2014. Näst största partigrupp blev av socialdemokrater (). att EPP S&D inte längre har majoritet i tillsammans. Det nya första konstituerande möte ägde rum den Den italienska socialdemokraten valdes till talman i den andra valomgången. nominerade den tyska försvarsministern von der Leyen till ordförande för kommissionen. inte en s.k. toppkandidat men godkändes av det nytillträdda med 9 rösters marginal. Utfrågningarna av kommissionärskandidaterna i Tre av de föreslagna kandidaterna till den kommissionen accepterades inte i utfrågningarna. och fick därför nominera nya Skr. godkände den nya kommissionen i sin helhet. De vanligaste målen vid rör förhandsavgöranden enligt artikel 267 i EUF-fördraget. begärde nationella domstolar förhandsavgörande från i 598 fall, varav 11 från svenska domstolar. yttrade sig skriftligen i 23 mål om förhandsavgörande. Vidare deltog vid 5 muntliga förhandlingar i sådana mål. En annan vanlig måltyp är mål om s.k. direkt talan, dvs. mål där talan väcks direkt vid eller tribunalen. I är det huvudsakligen fråga om mål som inleds när en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution. I sådana mål mot en institution eller annan medlemsstat än intervenerade i två mål och deltog i två muntliga förhandlingar. Tribunalen handlägger bl.a. mål där talan väcks av fysiska eller juridiska personer mot EU-institutionernas beslut. intervenerade i tre sådana mål. Det kan konstateras att någon talan om fördragsbrott mot inte pågår . Däremot hade framgång med sin talan vid tribunalen mot kommissionen angående ogiltigförklaring av dess beslut att tillåta utsläpp på marknaden av blykromater (dom i mål T-837/16). Kommissionen har överklagat tribunalens dom till domstolen (mål C-389/19 P). För en närmare beskrivning av och tribunalens behörighet och av de olika måltyper som normalt handläggs vid dessa instanser, se skr. 2015/16:115 s. 231 f. I bilaga 1 finns en förteckning över mål av svenskt intresse vid domstolen. tillämpas förordningen om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). Alla mål vid och tribunalen med anknytning till allmänhetens tillgång till handlingar bevakas. har fortsatt att agera i de mål där har varit aktivt. har t.ex. intervenerat till stöd för klaganden i ett mål vid (C-761/18 P mot ) som bl.a. rör skyddet för rättsliga förfaranden. har även intervenerat till stöd för klaganden i ett mål vid Tribunalen (T- 252/19, mot Europeiska unionens råd) som också handlar om skyddet för rättsliga förfaranden. Information lämnades till . 2019/20:115 57.5 Rekrytering till EU:s institutioner Arbetet med att stärka den svenska närvaron i EU:s institutioner, byråer och organ har fortsatt . Övergången till ett mer strategiskt arbetssätt i rekryteringsfrågorna i kombination med nya ekonomiska resurser bedöms ha bidragit positivt till den svenska närvaron. En fortsatt viktig utmaning är att nå ut till unga och högskolestuderande och locka dem till att göra karriär i EU. Vid möten i rådet tolkades det till och från samtliga 24 EU-språk. När det gäller tolkning för rådsarbetsgrupper inom det s.k. beställa-betala- systemet beställde tolkning i samma omfattning som exempelvis och mer än och . består av 350 förtroendevalda från lokal och regional nivå i medlemsstaterna. företräds av tolv ledamöter och tolv ersättare. inleder kommittén en ny mandatperiod som sträcker sig . har haft sex plenarsessioner. har haft två rapportörskap: 1) En förnyad EU-agenda för forskning och innovation samt 2) Aktivt och hälsosamt åldrande. Mål av svenskt intresse vid och tribunalen Nedan följer en förteckning över de mål vid och tribunalen i vilka den har varit part eller intervenient eller intressent och – i fråga om mål om förhandsavgöranden – de mål i vilka den har yttrat sig eller där förhandsavgörande har begärts från svensk domstol. Förteckningen avser 2019. I kapitel 1 listas de mål som har avgjorts slutligt , vilka finns tillgängliga på domstolarnas gemensamma webbplats . På webbplatsen finns också sammanställda övriga domar av särskild betydelse som har meddelats (se Press och medier>Pressmeddelanden). Därefter upptas i kapitel 2 de mål som vid utgången av året fortfarande var pågående. De inlagor som i dessa mål har givit in till EU- domstolen och tribunalen har efter sekretessprövning översänts till för kännedom. Målen redovisas inom respektive kapitel i två avsnitt, varav de första (avsnitt 1.1 och 2.1) avser målen i vilka är eller varit part eller intervenient och de senare (avsnitt 1.2 och 2.2) avser målen om förhandsavgörande. Inom varje avsnitt redovisas målen i målnummerordning, med mål först följda av tribunalens mål.