prop · H80360 · 2020-12-17 00:00:00 — Detta motiveras av pandemin och behovet av en återstart av samhället och eko- nomin, samt av att finansiering från stiftelser och näringsliv förväntas minska till följd av uteblivna utdelningar och försämrade resultaträk- ningar. Staten tar därmed ansvar för att upprätthålla satsningarna på svensk forskning och innovation när såväl samhället och ekono- min som forsknings- och innovationssystemet utsätts för särskilda påfrest- ningar. Forskningsfinansiärer och lärosäten kommer att behöva hantera de betydande tillskotten på ett effektivt och strategiskt sätt. 4.2Sverige ska vara en ledande forskningsnation FoU-investeringar uppgår till av BNP och är därmed det land inom EU som satsar mest på forskning och utveckling i relation till ekonomins storlek. Vidare har legat på första plats på rankinglista European Innovation Score- board, vilken mäter medlemsländernas innovationsförmåga. Grunden för vårt kunskapssamhälle är inte given, utan är något som byggts upp utifrån politiska beslut och reformer. Universitet och högskolor har stärkts i hela landet. har inrättats och lärosätena har lyft hela regioner och samverkat framgångsrikt med näringsliv, civilt samhälle och offentlig sektor. och högskolor är den största statliga sektorn räknat till antalet anställda och har ca 400 000 studenter på hel- eller deltid. En avgiftsfri högskoleutbildning ger fler tillgång till högre utbildning och ska- par jobb från norr till söder. Det svenska studiestödet är ett av världens mest omfattande studiestödssystem. Genom jämlika och jämställda möj- ligheter till utbildning bidrar studiestödssystemet till mer kunskap, kom- petens och bildning i samhället. Högre utbildning och forskning i hela landet har varit, och kommer fortsätta att vara, avgörande för kompetensförsörjning av bl.a. lärare, sjuksköterskor och ingenjörer. Sam- tidigt bidrar framgångsrik samverkan mellan stora och små företag, aka- demi och offentlig sektor till ökad konkurrenskraft och innovationer. rankas som ett av världens mest innovativa länder och har många forskningsmiljöer av högsta kvalitet samt universitet och högskolor som rankas bland världens främsta. Det har resulterat i att det finns ett aktivt näringsliv som investerar i . Stora satsningar görs även på världsledande avancerade forskningsanläggningar som Europeiska spalla- tionskällan (ESS), och . En internationell expertpanel har utvärderat SciLifeLab och jämför laboratoriet med de allra främsta laboratorierna i världen. Vidare görs betydande satsningar på den svenska rymdbasen , som ligger utanför . Inom området rymdforskning och rymdverk- samhet har det dessutom gjorts en nivåhöjning på från De ökade anslagen kommer att kunna finansiera nya nationella projekt med utvecklingsmöjligheter för svenska rymd- aktörer och regioner. kommer också kunna fortsätta att utveckla sitt deltagande i de europeiska rymdprogrammen, vilket ger ökade möjlig- heter för svensk rymdindustri att leverera teknik och kunnande. Svensk forskning av hög kvalitet bidrar till vetenskapliga genombrott, hantering av samhällsutmaningar, utbildning av hög kvalitet, kompetens- försörjning och näringslivets och samhällets utveckling. kapsbas kan även bidra till en vetenskapligt grundad policy och praktik samt bygger motståndskraft mot desinformation. I sammanhanget är det även viktigt att staten styr mot öppen tillgång (eng. Open Access) till de forskningsresultat som finansieras av offentliga medel. För att öka värdet av ny kunskap behöver den spridas inom såväl vetenskapssamhället som till samhället i övrigt. Regeringen anser därför att vetenskapliga publika- tioner, som är ett resultat av forskning som finansierats med offentliga medel, ska vara öppet tillgängliga med verkan . (U2019/04423) och Kungl. (U2019/03436) har befintliga samordningsuppdrag om öppen tillgång, vilka kommer att vidareutvecklas, för att påskynda omställningen till ett öppet vetenskaps- Svenska forskare deltar i stora gränsöverskridande EU- projekt, exempelvis gällande ledande batteriforskning vid univer- Forskare vid har haft en avgörande roll i utveck- lingen av den s.k. gensaxen, vilket belönats med i kemi 2020. Arbete sker vid med att utveckla en kvant- dator med långt större beräkningskraft för vissa typer av beräknings- problem än dagens bästa superdatorer och förväntas kunna bidra till än mer avancerad forskning, utveckling och innovation. Ett land som slår sig till ro hamnar dock snabbt efter. på att kvaliteten i svensk forskning inte utvecklats lika positivt som forsk- ningen i länder såsom och . för fortsatta satsningar på utbildning, forskning och innovation för att ut- veckla vårt samhälle och näringsliv och skapa fler jobb i hela landet. kräver även ökad samverkan mellan offentlig och privat sektor samt mellan stora och små företag för att ska kunna konkurrera med kunskap och kompetens. För att ska vara en framgångsrik forskningsnation behövs både resurser och kvalitetsstärkande åtgärder. Den statliga finansieringen utgör grunden i det svenska forskningssystemet och skapar förutsättningar för privata investeringar samt för europeiskt och internationellt forsknings- Den privata FoU-finansieringen i är dock starkt be- roende av investeringar från ett fåtal stora internationella företag, som det finns en global konkurrens om lokaliseringen av FoI-satsningar. För att förbättra villkoren för forskning och utveckling i föreslår regeringen utvidgad tidsgräns för skattelättnader för experter, forskare och andra nyckelpersoner samt förstärkning av det s.k. FoU-avdraget, en ned- sättning av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift för personer som arbetar med forskning och utveckling i ett företag för att ytterligare stärka Det är betydelsefullt med goda förutsättningar Prop. 2020/21:60 för företag att förlägga sin forskning och innovation till och att attrahera internationell kompetens. Det är viktigt att säkerställa att den statliga organisationen för forsk- nings- och innovationsfinansiering är väl anpassad till samhällsutveck- lingen och fungerar på ett ändamålsenligt, kvalitativt, samordnat och kostnadseffektivt sätt. Det handlar dels om de statliga forskningsfinansiä- rerna, dels om övriga myndigheters forsknings- och innovationsfinansie- ring, exklusive universitet och högskolor. Regeringen ser skäl att göra en översyn av den statliga forskningsfinansieringen. position ska också stärkas av europeiskt och internationellt samarbete och regeringen avser att ta fram en nationell strategi för att stärka det svenska deltagandet i EU:s ramprogram för forskning och innovation. 4.3Den fria forskningen ska värnas och stärkas Resultat från fri forskning av hög kvalitet, där forskare själva formulerat sina forskningsområden och frågeställningar, lägger grunden för den kun- skap som samhällsutvecklingen vilar på. Det hjälper oss att förstå och på- verka världen och tar samhället framåt. Det fria kunskapssökandet är en hörnsten i ett demokratiskt samhälle, i synnerhet i då falska eller förvrängda påståenden riskerar att få stor spridning. Det är lätt att identifiera vår tids samhällsutmaningar, men det är svårare att förutspå vad som kommer att vara morgondagens utmaningar och vilka vetenskapliga discipliner som kan bidra med lösningar och kunskap om dessa. Därför är det viktigt att ha en bred palett av forskning och kom- petens. Ett framtida hot eller problem kan uppkomma där det inte kunnat förutspås. Regeringen anser därför att det är angeläget att stärka den fria forskningen. Fri forskning står inte i motsatsförhållande till tillämpad forskning och innovation. Resultat från den fria forskningen kan leda till tillämpningar och innovation. Starka fria forsknings- och utbildningsmiljöer attraherar även samarbeten och samverkan med näringslivet, det offentliga och andra aktörer. Universitets och högskolors anslag för forskning och utbildning på forskarnivå utgör grunden för all forskning som bedrivs vid svenska läro- säten. En höjning av forskningsanslagen syftar till att lärosätena ska få långsiktiga förutsättningar, ha möjligheter att välja forskningsområden och göra egna strategiska prioriteringar samt ta ansvar för hög kvalitet genom bl.a. profilering mot lärosätenas styrkeområden, liksom för sam- verkan, jämställdhet, trygga villkor och tydliga karriärvägar för forskare. Alla lärosäten bör ha en viss nivå av resurser för forskning och utbildning på forskarnivå. Genom dessa resurser kan forskarkompetens i hela landet tillvaratas och en god forskningsanknytning i den högre utbildningen vid alla lärosäten kan säkerställas. Därför föreslår regeringen i budgetpro- positionen en tydlig förstärkning av anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå. I den här forskningspolitiska propositionen 2020/21:60 redovisar regeringen de principer som bör användas vid fördelningen av de ökade forskningsanslagen. I syfte att stärka forskningens kvalitet och möjliggöra forskning inom en bredd av discipliner och områden samt ge förutsättningar för att möta framtida samhällsutmaningar, föreslås i budgetpropositionen att får ökade resurser för fri forskning. Regeringen avser även att inrätta excellenscentrum för att skapa ledande forsknings- och utbildningsmiljöer och främja forskning av högsta vetenskapliga kvalitet. Särskilda satsningar behövs även på humanistisk och samhällsvetens- kaplig forskning, bl.a. görs en satsning på humaniora via ett s.k. Humaniora och samhällsvetenskap bidrar till kunskap om människan, kulturer och samhällen och har en central roll i förståelsen av frågor som berörs i de fem samhällsutmaningar som beskrivs nedan. Ämnena utgör vidare viktig kunskapsbas för att nå FN:s globala mål för hållbar utveck- ling (Agenda 2030). Förutom den inomdisciplinära forskningen är huma- niora och samhällsvetenskap viktiga för tvärvetenskapliga forsknings- projekt. som det är viktigt med fri forskning är det viktigt med tydliga regelverk för forskningsverksamhet. Lärosätena har ansvar för att upprätt- hålla etiska principer och regler i forskningsprocessen. Regeringen har genomfört flera förändringar i det forskningsetiska regelverket. En ny ord- ning för att hantera oredlighet i forskning gäller fr.o.m. där en särskild nämnd, oredlighet i forskning, ska utreda misstänkt oredlighet i forskning. I lagen (2019:504) om ansvar för god forskningssed och prövning av oredlighet i forskning regleras både forskarens och huvudmannens ansvar för att upprätthålla god forsknings- sed samt prövningen hos nämnden. gjordes även ändringar i lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor, som innebär tydliggörande av ansvar och skärpta straff. Bestämmelserna inne- bär bl.a. att en forskningshuvudman ska vidta åtgärder för att förebygga att forskning utförs utan ett etikgodkännande. 4.4 Satsningar på kunskap som möter samhällets utmaningar och världen står inför stora utmaningar som kräver ny kunskap. Pandemin har mer än någonsin visat vikten av forskning för att möta sådana samhällsutmaningar. Regeringen anser därför att det är mycket angeläget att fortsätta med strategiska forsknings- och innovationssats- ningar som kopplar till nationella och globala samhällsutmaningar. Agenda 2030 och utgör viktiga referenspunkter för rege- ringens prioriteringar. Ny kunskap ger beslutsunderlag för att balansera och integrera de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna av hållbarhet. De fem samhällsutmaningar som denna proposition fokuserar på är följande: – Klimat och miljö – Hälsa och välfärd – Kompetensförsörjning och arbetsliv – Demokratiskt och starkt samhälle Regeringens utmaningar ligger i linje med de globala och starka föränd- ringskrafter som identifierat (2016, 2018) samt med de samhälls- utmaningar som kommer att adresseras i EU:s nästa ramprogram Horisont De valda utmaningarna överensstämmer även till stor del med de teman som har valts ut för regeringens samverkansprogram och som beskrivs i denna proposition. Klimatförändringarna är vår tids ödesfråga. ska gå före i klimat- omställningen och bli ett fossilfritt föregångsland. polernas havsisar smälter, havsnivån höjs, temperaturen i haven stiger och extremväder blir allt vanligare. Vid två graders uppvärmning riskerar mil- jarder människor att drabbas av vattenbrist och översvämningar. kommer att medföra hot mot världens matförsörjning och spridning av sjukdomar och ett stort antal människor som behöver flytta inom eller Enligt Norska flyktinghjälpen uppskattas över 17 miljoner människor ha försatts på flykt inom sina hemländer som följd av katastrofer och klimatpåverkan . och stärkt motståndskraft mot klimatförändringarna är i praktiken nödvändigt för att säkra människors liv och hälsa. från mänskliga aktiviteter på miljön och de förnybara naturresurserna, vilket riskerar att ge återverkningar på ekonomi och hälsa och även förvärra klimatförändringarna och deras effekter. De mål som Agenda 2030 pekar ut på miljö- och klimatområdet kräver genomgripande föränd- Forskning och innovation är nödvändigt för att skaffa den kunskap och de lösningar som behövs för att skapa ett hållbart samhälle som minskar klyftorna och skapar jobb samt genomföra klimatomställningen och omställning till en cirkulär ekonomi. En klimatomställning kan dessutom öka konkurrenskraft, skapa nya lösningar, jobb och framtidstro. Regeringen bedömer att det behövs kraftigt ökade medel till forskning inom klimat- och miljöområdet. Därför tillförs nya medel till forsknings- satsningar inom områden som klimat, hav och vatten, bioekonomi, hållbart samhällsbyggande och livsmedel, samt till innovationssatsningar och test- och världen erfar en enorm hälsoutmaning i form av covid-19- Regeringen har tillskjutit historiskt stora resurser till välfärden och till regioner och kommuners kostnader relaterade till pandemin. ningsinsatser är en avgörande förutsättning för att och övriga världen ska kunna hantera den pågående krisen, men de förbereder oss också för kommande pandemier. Den forskningssatsning för att möta covid-19-pandemin och kommande pandemier som regeringen inrättade kommer att byggas vidare på. Det behövs även en satsning på ökad laborativ kapacitet vid den nationella forskningsinfrastrukturen SciLifeLab, som snabbt ska kunna ställas om och användas vid framtida Resultat från den forskning som bedrivs kommer att bli 2020/21:60 standardbehandlingar , t.ex. genom precisionsmedicin, och kan bidra till en mer jämlik vård och bättre folkhälsa. ska vara en ledande life science-nation och regeringen presen- terade en nationell strategi för att säkra den positionen (N2019:06). För att leverera mot målsättningarna i strategin gör regeringen därför ytterligare satsningar inom detta område. Satsningar på jämlik hälsa och sjukvård, forskning och innovation gynnar vårt ekonomiska välstånd, utvecklar sjukvården och förbättrar hälsan i befolkningen. Det är i primärvården som stora folksjukdomar såsom diabetes, hjärt- och kärlsjukdomar, astma och KOL diagnostiseras och behandlas. Det är därför av stor vikt att primärvården kan delta i utvecklingen av nya läke- medel, medicintekniska produkter eller behandlingar. Den organisatoriska strukturen i primärvården är dock annorlunda än de mer traditionella forsk- ningsmiljöerna, ofta med små och geografiskt spridda enheter, vilket kan vara försvårande. Det finns därför skäl att förbättra förutsättningarna för primärvårdens medarbetare att driva och delta i forskningsprojekt. En åldrande befolkning med fler som lever allt längre är en framgång för folkhälsan. finns det stora kunskapsbehov om äldres livs- situation och livsvillkor. Det behövs även kunskap om hur både vården och omsorgen av äldre är organiserad och om dess kvalitet. Andra viktiga frågor rör t.ex. äldres ensamhet, trygghet och våldsutsatthet. Alla har inte jämlika möjligheter att leva ett hälsosamt liv. Hälso- klyftorna mellan socioekonomiska grupper växer, förekomsten av över- vikt och fetma ökar och psykisk ohälsa blir allt vanligare. Liknande utma- ningar ses globalt. Dagens hälso- och sjukvård har ett stort fokus på vård och behandling av redan sjuka patienter. Satsningar som riktas mot pre- vention och folkhälsa är därför angelägna. Dagens samhällsutveckling drivs och formas till stor del av digitalise- ringen. Användningen av digitala verktyg och processer ger möjligheter att aktivt påskynda omställningen mot hållbar utveckling, bl.a. inom ramen för Agenda 2030. Digital teknik och kompetens är av mycket stor betydelse för svensk innovationsförmåga och näringslivets förmåga att konkurrera globalt. Satsningar på forskning och innovation om digital teknik och artificiell intelligens (AI) samt dess användning bör därför genomföras. och ligger efter t.ex. och vad gäller utvecklingen inom AI. Digitaliseringen medför utmaningar som behöver hanteras på ett ansvarsfullt, etiskt, säkert, jämställt och demokratiskt sätt. Exempelvis kommer utvecklingen av AI att skapa stora möjligheter, men kan det uppstå risker beroende på hur tekniken utvecklas och utnyttjas. Rege- ringen avser därför att göra särskilda satsningar på bl.a. informations- och cybersäkerhet samt forskning om digitaliseringens samhälleliga konsek- venser. Under covid-19-pandemin har digitala verktyg och processer använts i en långt större utsträckning än tidigare inom såväl utbildning som forskning. Kurser och examinationer har genomförts digitalt och forsk- ningsresultat har spridits och tillgängliggjorts öppet. detta lett till är viktiga att bygga vidare på i den fortsatta digitaliseringen inom utbildning och forskning. Svensk välfärd av hög kvalitet som är tillgänglig för alla är beroende av välutbildad personal och ett hållbart arbetsliv. råder stor brist på utbildad personal på alla utbildningsnivåer inom många områden. Att folk lever och fler föds gör att utmaningarna ökar då färre ska försörja fler som behoven fortsatt kommer vara stora. För att alla ska rustas för framtidens arbetsmarknad behöver kompetensutveckling och omställning möjliggöras genom hela arbetslivet. Utbildningssystemet som helhet har en viktig roll för att möta utmaningarna med kompetensför- sörjningen. I denna proposition står dock högskolans roll i fokus. råder det stor brist på bl.a. lärare och sjuksköterskor i hela landet. Omfattande medel har därför tillförts för utbyggnad av högskoleutbild- ningarna inom hälso- och sjukvård samt skola. Det finns också ett behov av att utveckla styrningen av dessa utbildningar, varför mål kommer att sättas för hur många som ska examineras. Fortsatta satsningar behövs för att förbättra kompetensförsörjningen i olika samhällssektorer, såväl inom offentlig sektor som inom det privata näringslivet. Ny kunskap behövs om modeller för kompetensutveckling och omställning i arbetslivet, som kan bidra till att kompetensbehoven kan mötas på ett mer effektivt sätt. För att det ska vara möjligt att genomföra utbildning med hög kvalitet krävs fler disputerade lärare på högskoleutbildningarna inom berörda om- råden. Regeringen avser därför att utöka den nuvarande satsningen på forskarskolor för lärare och att inrätta nya forskarskolor kopplade även till sjuksköterskeutbildningarna samt inom humaniora och samhällsveten- skap. Regeringen avser även att inrätta en ny forskarskola för yrkesverk- samma folkhögskollärare i syfte att stärka folkhögskolans vetenskapliga grund. Tillgången till utbildning för livslångt lärande, kompetensutveckling och omställning i hela landet blir allt viktigare för både välfärden och näringslivet och behoven accelereras av digitaliseringen. När behoven av vidareutbildning och livslångt lärande ökar så är det viktigt att dessa möjligheter finns i hela landet och att lärosätena får tydligt ansvar för livs- långt lärande. Regeringen föreslår därför i denna proposition en lagändring som förtydligar lärosätenas ansvar för livslångt lärande. Goda studie- och arbetsvillkor är viktiga förutsättningar för högskolans kompetensförsörjning. En utbildning på forskarnivå av hög kvalitet och goda förutsättningar för en karriär som forskare är nödvändigt för att uni- versitet och högskolor ska vara attraktiva arbetsgivare. Uppföljningar visar att det är stor variation bland lärosätena när det gäller anställningsvillkor och system för meritering. På vissa håll finns en stor andel tidsbegränsade anställningar som inte tillhör högskolans karriärstruktur och som kan bli en återvändsgränd för individen. Det riskerar att skapa otrygghet och otyd- lighet varför regeringen anser att denna typ av anställningar ska minska. För att stärka karriärvägarna för unga forskare ska fler anställas som biträ- dande lektorer. Högskolan ska ta tillvara på allas kompetens och vara välkomnande för studenter, forskare, lärare och annan personal oavsett bakgrund, kön eller 2020/21:60 funktionsnedsättning. De som har förkunskaperna och viljan att studera inom högskolan ska kunna göra det oavsett bakgrund. är studenter från studieovana hem underrepresenterade i högskolan. Arbetet med att bredda rekryteringen till högskoleutbildning måste därför fortsätta och förbättras. Kvinnor och män har inte samma möjligheter att göra karriär inom universitet och högskolor, meritera sig till de högsta anställ- ningarna eller tilldelas forskningsmedel. Även om könsfördelningen inom flera anställningskategorier är relativt jämn för högskolan som helhet är det stora skillnader mellan olika ämnesområden. Detta utgör hinder för att även ska vara en framstående kunskaps- och forsk- ningsnation. Det är därför av yttersta vikt att universitet och högskolor samt andra aktörer, bl.a. forskningsfinansiärer, arbetar för att skapa lika möjligheter för kvinnor och män att göra karriär och meritera sig, både inom utbildningen på forskarnivå och senare i forskarkarriären. Förutom att se till könsfördelningen på olika utbildningar och anställningar är det även viktigt att se till kvalitativa förutsättningar för att göra karriär inom högskolan, t.ex. möjligheter att förena forskning med föräldraskap. För att nå lika möjligheter krävs att lärosätena agerar utifrån kvinnors och mäns olika förutsättningar. Regeringen avser att utveckla myndighetsstyrningen av universitet och högskolor när det gäller bl.a. jämställdhet, i syfte att skapa en mer ändamålsenlig styrning. Arbetslivets utformning är central för samhällets utveckling. Det behövs därför mer kunskap för att klara av att möta globalisering, digitalisering, automatisering och andra omstruktureringar. Ett hållbart arbetsliv främjar hälsa, förebygger ohälsa och medverkar till att äldre kan och vill arbeta högre upp i åldrarna. Möjligheterna till kontinuerlig kompetensutveckling och lärande, där validering utgör en viktig beståndsdel, genom hela arbets- livet behöver stärkas för att få en ökad rörlighet på arbetsmarknaden och därmed bättre matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Arbetslivsforskningen kan bidra med viktig kunskap inom dessa områden och därför är en ökad forskningssatsning motiverad. Demokratiskt och starkt samhälle I många länder är demokratin och det öppna samhället på reträtt och uni- versitets och högskolors roll som en självständig och kritiskt reflekterande kraft i samhället är hotad, liksom möjligheten att fritt utforma forskning och utbildning. Även om sådana hot kan tyckas avlägsna i , finns det anledning att uppmärksamma frågorna även här. Personer som deltar i det offentliga samtalet och som engagerar sig i samhällsfrågor är särskilt utsatta och svenska universitet och högskolor rapporterar att hot och hat mot forskare och lärare ökar. Forskningens frihet är reglerad i såväl grundlagen (2 kap. 18 § regerings- formen) som i högskolelagen (1992:1434), men det finns ingen princip- bestämmelse om akademisk frihet som gäller generellt för universitets och högskolors akademiska verksamhet. För att stärka den akademiska frihe- ten föreslår regeringen i denna proposition att det ska tas in en ny be- stämmelse i högskolelagen som slår fast att den akademiska friheten ska främjas och värnas.