prop · H8033 · 2020-09-23 00:00:00 — För fråga 2 har särskilt gått igenom samtliga de underlag som lämnat till regeringen inför förhandlingar och möten om internationell handel . För fråga 3 har gått igenom regeringens resultatredovisning i avsnitten om utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande i utgiftsområde 24 i budgetpropositionerna . Vi har också gått igenom årsredovisningar samt rapportering om handelshinder till och om Solvit . I det följande beskriver vi översiktligt dem som lämnat information till granskningen och det underlag som vi erhållit från dem. har haft två möten med företrädare för , med justerade anteckningar.47 Vi har också ställt skriftliga frågor till företrädare för och erhållit skriftliga svar. har vi gått igenom underlag från de årliga myndighetsdialogerna med 2014 till 2019.48 Vi har också gått igenom regeringens resultatredovisning 48Myndighetsdialoger hålls av för regeringens räkning med myndighetschefer för att hålla regeringen informerad, för kunskapsutbyte, för att klargöra regeringens intentioner och krav samt för att följa upp myndighetens resultat (ns-chefspolicy-for-myndighetschefer - hämtat ). 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N i budgetpropositionerna 2014–2019. Vi har också gått igenom regleringsbrev för budgetåren 2014–2019 för att se om regeringen gett myndigheten särskild styrning inom de områden som vigranskar.49 Därutöver har vi också erhållit och gått igenom annan skriftlig dokumentation.50 har haft fyra möten med företrädare för med justerade anteckningar.51 Vi har också ställt skriftliga frågor till vid 18 tillfällen.52 har vidare gått igenom skriftligt underlag från verksamhet som myndigheten lämnat på begäran eller på eget initiativ. Detta skriftliga material omfattar bland annat: •verksamhetsplaner och verksamhetsuppföljningar 2014–2019 •enhetsplaner 2014–2019 •riskanalyser 2014–2019 •myndighetens särskilda arbete avseende målgruppen näringsliv •rapporter och annat underlag.53 har tagit del av skriftligt underlag från och haft tre telefonmöten med justerade anteckningar och ställt skriftliga frågor till företrädare för på förslag från Kommerskollegium.54 Vi har också gått igenom rapportering till om kommissionens arbete med handelshinder och Solvit.55 49Se bilaga 10 (elektronisk). 50Till exempel följande: utlandsmyndigheternas handelshinderrapportering –2017, UD:s vägledning för att hantera handelshinder inom utrikesförvaltningen. Exempel på företrädare från som deltagit: generaldirektör, vik. generaldirektör, chefsjurist, chefsekonom, enhetschef inre marknad, enhetschef , tekniska regler, kommunikationschef, ansvarig för arkiv och registratur. 52Kommerskollegium har besvarat dessa i sju särskilda skrivelser. 53Inkluderar årsredovisningar och underlag och uppföljningar av dessa, analysrapporter, underlag från deltagande i kurs om planering och uppföljning, Solvit-rapporter, underlag till samtliga regeringens förhandlingar inom handelsområdet som lämnat underlag till, underlag i kontakter med omvärlden och en beskrivning av ett urval av Kommerskollegiums företagskontakter med anledning av handelshinder , interna workshops och underlag om mål och resultat , , . Här ingår också akt för företagsundersökningen 2016. 54Semistrukturerade intervjuer och gruppintervjuer. Dessa företrädare har haft följande befattningar, kabinettschef, policy coordinator, consistency officer och team leader. 55Detta har bland annat omfattat rapporter från Kommissionen till och vissa grundläggande dokument som t.ex. Kommissionens rekommendation om Solvit till medlemsländerna. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R Regionala exportcentrum/regional exportsamverkan har ställt skriftliga frågor till kontaktansvariga för samtliga 21 regionala exportcentrum.56 Företagarorganisationer och andra organisationer har haft ett inledande möte med företrädare för Svenskt Näringslivs centrala organisation. har också under granskningens gång mött enskilda företrädare för centralt.57 har kontaktat och gett möjlighet till medlemsorganisationer i , att lämna synpunkter på och dess verksamhet.58 Åtta av dessa har lämnat synpunkter till . På förslag från har haft möten eller telefonmöten med eller ställt skriftliga frågor till företrädare för de 11 organisationer som lämnat information om att myndigheten har återkommande kontakter med angående handelshinder (varav tre är medlemsorganisationer i , tre är standardiseringsorganisationer och två är handelskammare). På förslag från har ställt skriftliga frågor till företrädare för de sju företag som uppgett att myndigheten har återkommande kontakter med angående handelshinder. Samtliga dessa företag har besvarat våra skriftliga frågor eller haft telefonmöten med som vi dokumenterat i justerade anteckningar.59 har även kontaktat företrädare för företag som medlemsorganisationer i föreslagit för oss samt företag som identifierat ifrån andra sammanhang. Detta har resulterat i att 56Regionala exportcentrum var en av de mest omfattande åtgärderna i exportstrategi. Dessa centrum ska fungera som ”dörr” in till olika typer av rådgivning och finansiellt stöd för att hjälpa små och medelstora företag att växa. De kontaktansvariga arbetar med att koordinera arbetet regionalt och är en informationskälla om hur det statliga arbetet med handelshinder uppfattas och fungerar på regional nivå. De kontaktansvariga har beskrivit sin funktion i bland annat följande termer: samordning av gruppen och aktiviteterna, koordinering av arbetet, projektledning av uppdraget, sammankallande. Ett motiv till att regionala exportcentrum bildades var enligt regeringen att många små och medelstora företag upplevde svårigheter att hitta rätt bland de olika offentliga aktörer som ger stöd till företag inom affärsutveckling och internationalisering. Se RiR 2019:3 Regionala exportcentrum – en del av exportstrategi, s. 5, 9 och 16. 57Semistrukturerad gruppintervju och intervjuer. 58Vi har i förekommande fall ställt liknande frågor om andra aktörer inom exportområdet för att kunna bedöma synpunkterna på . 59Vi har i förekommande fall ställt liknande frågor om andra aktörer inom exportområdet för att kunna bedöma synpunkterna på . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N vifått svar på skriftliga frågor från eller har haft telefonmöten med nio ytterligare företag, som vi dokumenterat i justerade anteckningar.60 har ställt frågor till de 3 299 företag som ingår i Företagarnas regelbundet återkommande medlemspanel. 925 företag hade lämnat svar i medlemspanelen i november 2019.61 har gjort en basal bedömning av hur representativa de små och medelstora företag som besvarat frågor från i Företagarnas medlemspanel är i förhållande till totalpopulationen små och medelstora företag i . De 925 företag som valt att besvara frågor i Företagarnas medlemspanel förefaller enligt bedömning vara representativa i förhållande till populationen små och medelstora företag i enligt data från SCB62 i följande avseenden: i första hand med avseende på antal anställda och omsättning, i andra hand avseende länshemvist. Vad gäller branschtillhörighet är analysen inte lika tydlig.63 60De sammanlagt 16 företag som lämnat svar hade i genomsnitt en exportandel på , med en median på 90. 6 av företagen är verksamma inom livsmedelsområdet. 3 av dessa kontaktade på förslag av Livsmedelsföretagen. De övriga 3 av dessa företag identifierade vi när vi deltog som observatör på den exportdag som Livsmedelsföretagen anordnade tillsammans med . Regeringen har en strategi för livsmedelsområdet om också omfattar mål om ökad export, se strategin_kortversion_170130.pdf (hämtat ). Vi har i förekommande fall ställt liknande frågor om andra aktörer inom exportområdet för att kunna bedöma synpunkterna på . Bland de företag som besvarat frågor ingår bland annat , , , , , , CE, , , . De som besvarat frågor har varit till exempel VD, ansvarig Public Affairs, Vice President , Director Public Affairs & Government, Manager , Vice President and R&D, & Risk, , Relations. 61Av dessa hade 207 exportverksamhet och 86 övervägde export. Vi har i förekommande fall ställt liknande frågor om andra aktörer inom exportområdet för att kunna bedöma synpunkterna på . 62LISA – Longitudinell integrationsdatabas för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier, som innehåller samtliga individer och samtliga företag med minst en sysselsatt enligt SCB:s definition (minst en arbetad vecka ). ger inte en heltäckande beskrivning av alla företag, men en god approximation. Bland de företag som inte ingår i , dvs. företag utan någon anställd, är förmodligen många inte aktiva eller så drivs de i så pass liten omfattning att de inte är relevanta typer av företag. 63I bilaga 4 (elektronisk) redogör vi närmare för vår analys av representativiteten i detta urval av 925 företag i förhållande till den svenska SME-populationen. Uppgifterna om branschtillhörighet i Företagarnas undersökning är vagt formulerade. Detta medför att branschklassificering av de företag som besvarat frågor inte blir helt tillförlitlig. Av denna anledning bör jämförelsen vad gäller branschtillhörighet tolkas med försiktighet. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R 2Kommerskollegiums informationsinhämtning om företags erfarenheter av handelshinder granskning visar att den information som inhämtar om företags erfarenheter inte med säkerhet kan sägas ge representativ (och därmed rättvisande) information om de typer av svårigheter som olika företag möter på specifika marknader. förlitar sig i stor utsträckning på uppgifter från de företag som väljer att lämna information. När myndigheten själv aktivt söker information från företag tenderar den att förlita sig på vad ett mindre antal företag förmedlar utan att ha gjort ett urval av företag som ska kunna ge representativ information. Granskningen visar att detta förhållande rått , trots att regeringen i myndighetsdialogerna påtalat problem avseende myndighetens informationsinhämtning. Granskningen visar vidare att myndighetens effektiviseringsarbete och utveckling av informationsinhämtningen kan intensifieras samt att det finns externa synpunkter från näringslivet på myndighetens informationsinhämtning. 2.1Kommerskollegiums informationsinhämtning från företag Detta inledande avsnitt och avsnitten 2.1.1, 2.1.2 och 2.1.3 baserar på uppgifter som vi fått i skrivelser från Kommerskollegium.64 har också i ett särskilt underlag till beskrivit ett urval av sina företagskontakter med anledning av handelshinder . Detta underlag återges i sin helhet i bilaga 5 (elektronisk).65 sorterar där sina kontakter utifrån löpande kontakter med företag som följer direkt av myndighetens uppgifter, kontakter i samband med forum och seminarier, kontakter i samband med myndighetens utredningar, kontakter som sker på företagens initiativ samt övriga kontakter. 64Skrivelser från , , dnr 2019/007204 s. 3, 4–5, , dnr 2019/00720-11 s. 2, , dnr 2019/00720-12 s.1–2, skrivelse , dnr 2019/00720-15, s. 2,6. 65Detta underlag har tagits fram specifikt för , gemensamt av enheter. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.1.1Kommerskollegiums bedömning av villkoren för att få in information om företags erfarenheter Företag har enligt möjlighet att anmäla handelshinder till myndigheten och myndigheten tar emot sådan information när företag rapporterar. Företagens villkor på den inre marknaden och inom handelspolitiken påverkas i hög grad av resultatet av förhandlingar och beslut på EU-nivå. Därför fokuserar enligt de företag som har råd att bedriva lobbyverksamhet, på att påverka och direkt, snarare än genom nationella myndigheter och regeringar. bedömning är att detta också kan utgöra ett skäl till att även nationella branschorganisationer har svårt att inhämta information om företags erfarenheter. Enligt har myndigheten svårt att få konkreta exempel av företags erfarenheter från både företag och branschorganisationer. Det är enligt myndigheten ingen ny situation utan var så redan för två decennier sedan. Myndigheten bedömer att dessa svårigheter dels beror på att företag är tveksamma inför att dela sådan information, dels på att företag som stöter på handelshinder ofta ser hindren som en naturlig del av handelns villkor.66 uppger att myndigheten inte har särskilda mål för informationsinhämtning om företags erfarenheter. förhållningssätt avseende företagskontakter är att ställa specifika frågor när man inte kan få fram information på annat sätt än genom direktkontakt med företagen.67. har genomfört två större företagsundersökningar avseende hinder i handeln som svenska företag möter, en 2009 och en 2016.69 Företagsundersökningen 2016 var en del av regeringens exportstrategi.70 fick som en del av strategin i uppdrag att genomföra en större kartläggning av hinder som svenska företag upplevde i handelsförbindelserna inom såväl EU som med övriga omvärlden. Enligt strategin skulle denna kartläggning därefter uppdateras regelbundet. 66Uppgifter i skrivelse från till , , dnr 2019/00720-4. 67Se till exempel det interna styrdokumentet, ”Riktlinjer för kontakter med näringslivet i utredningsarbete”. 68Avsnittet baseras på uppgifter i skrivelser från , , dnr 2019/007204 s.3, 4–5, , dnr 2019/00720-11 s. 2, , dnr 2019/00720-12 s.1–2, skrivelse , dnr 2019/00720-15, s. 2, 6. 69Kommerskollegium 2010:4, Vad hindrar utrikeshandel – Delrapport 1: Preliminär analys av Intervjuundersökning med svenska företag i olika branscher och storleksklasser och 2016:5, Vad hindrar svensk utrikeshandel? Kommerskollegiums företagsundersökning 2016. 2015/16:48, Regeringens exportstrategi. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R använde i företagsundersökningen 2016 tre olika metoder för informationsinhämtning: närmare 2 000 telefonintervjuer med företag som SCB genomförde, 26 djupintervjuer med företag som genomförde och insamling från bland annat ambassadernas handelshinderarbete och Solvit. gör följande iakttagelser med anledning av Kommerskollegiums företagsundersökningar 2009 och 2016.71 genomförde undersökningen så att urvalet företag som intervjuades skulle utgöra ett representativt urval av svenska företag. genomförde en internationell utblick inför undersökningen och tog del av erfarenheter och upplägg från en liknande kartläggning 2013 som Europa- och utrikeshandelsminister beställde. Svarsfrekvensen i undersökningen var cirka 78 procent.72 I undersökningen hade den sjunkit avsevärt. Bland de 1 700 företag med utrikeshandel som ingick i undersökningen var svarsfrekvensen och bland de 280 företagen utan utrikeshandel var svarsfrekvensen 63 procent.73 har inte i företagsundersökningen 2016 utrett huruvida företag med stor export svarar annorlunda än företag med liten export. En sådan analys hade kunnat ge underlag för större förståelse av svaren från olika företagsgrupper och deras behov. har uppfattat att menar att exportvärde inte gick att utreda eftersom frågor om detta kunde undanröja företagens anonymitet.74 Men menar att detta enkelt hade kunnat lösas genom att företagen fick ange omsättning och exportvärden i intervall, i stället för exakta belopp. 71Riksrevisionen har gått igenom dokumentationen i akt för företagsundersökningen 2016 som också innehåller underlag avseende Företagsundersökningen 2009. 72Kommerskollegium 2010:4 Vad hindrar utrikeshandel – Delrapport 1: Preliminär analys av intervjuundersökning med svenska företag i olika branscher och storleksklasser 73Avseende svarsfrekvensen finns det enligt genomgång av akt för företagsundersökningen tecken på att det kan ha funnits vissa problem i SCB:s genomförande av företagsundersökningen som kan ha påverkat svarsfrekvensen negativt. Företag kan ha blivit kontaktade med brev om undersökningen, men undersökningen verkar inte ha genomförts. Se dokument med dnr. 2.1.1 2015/0218-10. 74Uppgift i mejl från företrädare för . 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Mot bakgrund av att företagsundersökningen enligt regeringens exportstrategi skulle uppdateras regelbundet gör följande iakttagelse. undersökte inte om SCB kostnadsfritt kunde bevara den så kallade nyckeln för de del av undersökningen som SCB genomförde, för att kunna återvända med uppföljande frågor vid senare tillfälle till de deltagande företagen. Undersökningen omfattade till exempel vissa ”kunskapsfrågor” om kännedomen om EU:s frihandelsavtal med omvärlden. Därigenom försvårades möjlighet att följa upp och tränga djupare i svaren från de företag som deltog i undersökningen för att kunna se hur kännedomen om vissa förhållanden utvecklades bland företagen75. 2.1.1Informationsinhämtning om företags erfarenheter på EU:s inre marknad76 Det finns flera kanaler som kan nyttja för att inhämta information om företags erfarenheter på EU:s inre marknad. Solvit är en naturlig kanal för detta ändamål. Solvit-centrumen tar emot anmälningar om hinder i en gemensam databas för att sedan analysera och lösa problemet i fråga i samarbete med varandra och berörda myndigheter i det land där problemet uppstått. En central förutsättning för Solvit som problemlösningsmekanism är ju att företagen lämnar information. Tabell 2 visar antalet ärenden som Solvit hanterat och information om antalet ärenden i hela Solvit-systemet på den inre marknaden. Antalet Solvit-ärenden i ligger relativt stilla –2018. Detta kan jämföras med det totala antalet Solvit-ärenden i , där det skedde närmare en fördubbling upp till en nivå som sedan kvarstått. 75Riksrevisionens genomgång av akt för företagsundersökningen 2016 och uppgifter från företrädare för i mejl , , , , . 76Avsnittet baseras på uppgifter i skrivelser från , , dnr 2019/007204 s.3, 4–5, , dnr 2019/00720-11 s. 2, , dnr 2019/00720-12 s.1–2, skrivelse , dnr 2019/00720-15, s. 2, 6. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R Tabell 2 Hinderärenden för Solvit Ärenden som rapporterats till i andra länder. Totalt antal ärenden i Solvit för Källa: årliga Solvit-rapporter och en.htm#facts-figures (inhämtat ). har till lämnat följande upplysningar om Solvit förutsättningar. Enligt är handelsguide ”Att hantera handelshinder i det dagliga arbetet” mycket tydlig med att påpeka att handelshinder inom EU/EES främst bör hanteras via Solvit.78 Det finns enligt en tydlig rutin för att säkerställa en fungerande problemlösningsprocess i Solvit. De företag som vänder sig till Solvit behöver inledningsvis ge en tydlig och detaljerad redogörelse för sitt ärende som med skriftligt underlag redovisar myndighetsbeslut eller dylikt från en tjänsteman på den myndighet som företaget upplever att det finns problem med. Inom från att Solvit-centrumet mottar anmälan ska företaget få besked om att frågan är omhändertagen och vem som är utsedd som Solvit-handläggare. Inom en månad ska företaget få en lägesrapport. Tiden det tar att utreda ett problem beror enligt på faktorer som till exempel om ärendet behöver kompletteras med underlag i dialog med det anmälande företaget, komplexiteten av frågan och kontakterna med de aktuella myndigheterna i respektive det aktuella medlemslandet. 77I samarbete med andra Solvit-centrum i inom ramen för nätverkets gemensamma databas. 78Utrikesdepartementet/handelspolitik och EU:s inre marknad, PM , bilaga till beslut UD2016/18834/HI, Vägledning för hantering av handelshinder inom . 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Solvits roll är att genom informell dialog ge problemet en EU-rättslig belysning och utfallet av resulterar inte i formella beslut. Det händer därför enligt att Solvit inte når en lösning av problemet som företaget i det enskilda fallet vänt sig till Solvit om. Detta kan enligt inträffa även i fall där myndigheters beslut eller nationella krav eller lag inte är förenliga med . Men betonar att Solvit inte har några sanktionsmöjligheter och inte kan tvinga myndigheter att agera i enlighet med vad Solvit kommit fram till.79 tar även emot information från företag om potentiella handelshinder via sitt arbete med den så kallade anmälningsproceduren för tekniska regler och e-tjänster. anmäler härigenom svenska regelförslag till inom ett europeiskt remissförfarande. Syftet är enligt att förebygga handelshinder på den inre marknaden. 2.1.2Informationsinhämtning inför förhandlingar avseende länder och marknader utanför EU:s inre marknad uppger till att myndigheten via olika kanaler efterfrågar information när specifika länder är i fokus för regeringen i anslutning till förhandlingar av olika slag. tar till exempel fram underlag om svenska företagsintressen inför EU:s frihandelsavtalsförhandlingar. Myndigheten tar också in uppgifter från företag inför bilaterala möten som har med andra länder. Inför dessa möten undersöker om det finns särskilda problem som svenska företag haft på marknaderna i fråga.80 har tagit del av de underlag som tagit fram till de tolv tillfällen då regeringen skulle förhandla direkt eller indirekt med andra länder och i vilka lämnat uppgifter om svenska företag som upplevt återkommande problem.81 konstaterar att dessa underlag innehåller information endast från 79Riksrevisionens granskning innefattar också att sökt få synpunkter från företag och företagsorganisationer och andra i omvärld om informationsinhämtning, som innefattar Solvit. Se avsnitt 2.2.2 som redogör för de synpunkter som företag och företagarorganisationer lämnat om bland annat informationsinhämtningen genom Solvit. 80När konkreta handelshinder i länder utanför EU anmäls till eller kommer till myndighetens kännedom på annat sätt använder myndigheten blankett för handelshindersanmälningar om myndigheten bedömer att bästa vägen framåt är ta upp saken med . Handelshindersblanketten ger den information som behöver för att driva saken. I blanketten efterfrågas bland annat en faktabeskrivning av hindret, vilka varor som berörs, värdet av drabbad handel, referens till inhemsk lagstiftning och om det är ett brott mot internationella åtaganden. Information om handelshinder kan också komma in via UD eller andra delar av . 81Thailand: Basutredning inför förhandling om ett frihandelsavtal, 2013; : Dialogmöte inför , 2014, 2016, 2018; Blandkommissionsmöten: 2014; 2015, 2017; 2015; 2017; 2017; 2018. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R ett relativt begränsat antal företag och att detta förhållande inte förbättras , varken generellt eller för specifika marknader, se tabell 2 i bilaga 3 (elektronisk). har vidare gått igenom vilka företag som namnges i underlag, se tabell 3 i bilaga 3 (elektronisk). Det framträder då en bild av att ett antal företag lämnat uppgifter och för flera marknader. uppger till att myndigheten ger företag möjlighet att komma in med uppgifter om problem och att myndigheten är medveten om att de svar som kommer inte är representativa. menar att den information som myndigheten samlar in är tänkt att omfatta vilka handelshinder som företag vill att regeringen ska ta upp på de möten som planeras. Enligt kan det hända att företag medvetet avstår från att lämna information, även om de upplevt handelshinder.82 har gått igenom metodbeskrivningen i de underlag som tagit fram till regeringen inför förhandlingar. Detta för att ha ett underlag att bedöma effektiviteten i informationsinhämtning i underlagen till regeringen. Vi sammanfattar vår genomgång i tabell 1 i bilaga 3 (elektronisk). Det är enligt tydligt att metod för informationsinhämtning över den studerade tiden inte verkar ha förändrats nämnvärt.