prop · H70371 · 2020-01-29 00:00:00 — Att det inte gjorts någon uppföljning av stödets resultat i förhållande till dess syfte kan bero på det låga antalet inkomna ansökningar och på att stödet inte fanns på plats . Uppföljning och rapportering försvåras dock också av det faktum att regeringen inte lät genomföra någon konsekvensanalys när stödet infördes. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Baeten, G. och C. Listerborn (red. ), Tretton myter om bostadsfrågan, Dokument press, 2016. Brogren, M. och Silverfur, R., ”Regeringen satsar på fel typ av stöd” Svenska , Energideklaration – en handbok, /sv/energideklaration/, hämtad . , Finansiering av ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden, rapport 2019:11, , 2019. , Årsredovisning 2018, rapport 2019:6, , 2019. , Årsredovisning 2017, , 2018. , remissyttrande av SOU 2017:99, Effektivare energianvändning, . , Information om stöd till renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden, , 2016. , Flyttmönster till följd av omfattande renoveringar, rapport 2014:34, & Energimyndigheten, Underlag till den andra nationella strategin för energieffektiviserande renovering, rapport 2016:29, , 2016. & Energimyndigheten, Förslag till utvecklad nationell strategi för energieffektiviserande renovering, rapport 2015:47, , 2015. , Profu och WSP , Fallstudier Heftig, och , Hinderanalys inför Heftiguppdatering, rapport , , 2018. Ejdemo, T. och , P., Ekonomisk analys av energieffektivisering i bebyggelsen, ER 2010:37, , 2010. Evidens, Svaga bostadsmarknader 2017–2025, underlagsrapport till , dnr 7222/2017, 2017. ”Svalt intresse för renoveringsbidrag”, . Lagar och regler vid renovering – en översikt, SIRen rapport 2016:2, , 2016. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G Industrifakta, Renoveringssituationen i rekordårens bostäder 2017, Industrifakta, 2017. , H., Leder hyreslagen till rätt renoveringar – analys och förslag. SIRen rapport 2015:1, och Byggande, KTH, 2015. , M., Österbring, M., Wallbaum, H., Thuvander, L., och Femenias, P., ”Socio-economic impact of renovation and energy retrofitting of the stock”, Energy and 123: 41–49, 2016. , Bostadsbidraget – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv, RiR 2017:9, , 2017. Ringdahl, L., ”Flopp för statligt miljonstöd till utsatta områden” Hem och Hyra . , Hem för miljoner. Förutsättningar för upprustning av rekordårens bostäder. , remissyttrande av förslag till föreskrifter om stöd till renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden, . , Lönsam energieffektivisering – myt eller möjlighet. SCB, /hitta-statistik/artiklar/2016/Vanligast-med-2-rum-och-kok-pa-57- kvadratmeter/, hämtad . SCB, /hitta-statistik/statistik-efter-amne/boende-byggande-och- bebyggelse/bostads-och-hyresuppgifter/hyror-i- bostadslagenheter/pong/statistiknyhet/hyror-i-bostadslagenheter/, hämtad . Kommuner och Landsting (SKL), Kommungruppsindelning 2017 - Omarbetning av kommuner och landstings kommungruppsindelning, SKL, 2017. Kommuner och Landsting (SKL), miljarder skäl att spara! Potential för energieffektivisering i kommunernas och landstingens byggnader, SKL, 2016. , Kvantitativ utvärdering av marknadsmisslyckanden och hinder – en rapport till , , 2014. , J. och , C., Energideklarationen i två vågor - En byggnadsspecifik jämförelse av energiprestanda konstaterar av reducerad energianvändning i svenska flerbostadshus. Masteruppsats, , 2019. WSP, Halvera Mera 1+2+3 – analys, , 2017. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ds 1997:1, . SOU 2018:35, Ett gemensamt bostadsförsörjningsansvar. SOU 2017:108, Lån och garantier för fler bostäder. SOU 2017:99, Effektivare energianvändning betänkande av utredning om energisparlån. SOU 2017:33, Stärkt ställning för hyresgäster. SOU 2017:2, , Kraftsamling för framtidens energi. SOU 2017:1, För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd. SOU 2015:58, EU och kommunernas bostadspolitik. 1993/94:KU30, Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, prot. 1993/94:110. 2017/18:CU1, Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. byggregler (2011:6) Föreskrifter och allmänna råd. Budgetlagen (2011:203). och rådets direktiv /27/EU, samt ändringsdirektiv (EU) 2018/844. Förordningen (2016:398) om stöd till utemiljöer i vissa bostadsområden. Förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. Förordningen (2017:897) om ändring i förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. Förordningen (2018:151) om statsbidrag till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden. Förordningen (2018:152) om statsbidrag till socioekonomiskt eftersatta kommuner. Jordabalken (1970:994). (2010:900). R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G 2007/08:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, bet. 2007/08:CU1, rskr. 2007/08:104–106. 2011/12:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, bet. 2011/12:CU1, rskr. 2011/12:89. 2015/16:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:77. 2016/17:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, bet. 2016/17:CU1, rskr. 2016/17:68–70. 2017/18:228, Energipolitikens inriktning, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411. 2018/19:1, Budgetpropositionen , Utgiftsområde 18, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, bet. 2018/19:CU1, rskr. 2018/19:81–83. Regeringsbeslut N2017/01419/PBB, Uppdrag att genomföra upphandling för att upprätta och driva informationscentrum för hållbart byggande. Regeringsbeslut N2017/03485/SUBT. Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Regeringsbeslut N2018/01048/SUBT. Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. , Regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation, Ku2018:03, , 2018. , Promemoria: ska hålla ihop – segregationen ska brytas, , 2018. 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utifrån uppskattningar av renoveringskostnader illustrerar i denna bilaga genom två räkneexempel hur stort stödet till renovering och energieffektivisering skulle kunna bli för att renovera en 70 m² stor lägenhet i hyresbeståndet.231 Riksgenomsnittet för månadshyran i en lägenhet på 70 m² är cirka 6 900 kronor.232 Att räkneexemplet tas fram på lägenhetsnivå möjliggör en illustration av hyresrabattens betydelse i förhållande till en genomsnittlig månadshyra. Stödet söks dock för renovering av en hel byggnad, vilken innefattar flera lägenheter och även övrig uppvärmd yta, som exempelvis trapphus. Baserat på de uppskattade kostnaderna för renovering antas i detta exempel att kostnaden för en mindre renovering uppgår till per lägenhet, vilket skulle kunna inkludera både akuta tekniska åtgärder och standardhöjande åtgärder. En mer omfattande renovering inklusive energieffektivisering upp till nyproduktionsstandard antas uppgå till per lägenhet.233 I detta exempel, där en lägenhet renoveras och energieffektiviseras för , utgår i renoveringsstöd, vilket för hyresgästen innebär en ungefärlig genomsnittlig hyresrabatt på . Detta motsvarar av riksgenomsnittet för en månadshyra. Fastighetsägaren erhåller i energieffektiviseringsstöd för en energieffektivisering på , vilket utgör av den totala renoveringskostnaden. 231Lägenhetsstorleken 70 m² har valts som typexempel för en lägenhet i hyresbeståndet. Den vanligaste lägenhetsstorleken i tre storstadsregioner är två rum och kök, med en genomsnittlig yta . I städernas centrala delar finns generellt en större andel smålägenheter medan merparten av miljonprogrammens lägenheter är på tre rum och kök eller större. Se /hitta-statistik/artiklar/2016/Vanligast-med- /. 232Uppgifter från SCB:s undersökning Hyror i bostadslägenheter 2018. Se /hitta- statistik/statistik-efter-amne/boende-byggande-och-bebyggelse/bostads-och-hyresuppgifter/hyror-i- bostadslagenheter/pong/statistiknyhet/hyror-i-bostadslagenheter/. 233SABO, Hem för miljoner. Förutsättningar för upprustning av rekordårens bostäder, 2017, s. 4. uppskattar de allmännyttiga bolagens kvarvarande behov av akuta tekniska åtgärder till 28 miljarder för cirka 165 000 lägenheter, vilket innebär per lägenhet. För mer omfattande renoveringar som innebär högre kvalitet och minskad energiförbrukning som motsvarar nyproduktionsstandard skulle kostnaderna ligga på , vilket motsvarar cirka R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G Renoveringsdelen av stödet uppgår till av den totala renoveringskostnaden. 0,2 × = , vilket innebär 40 000/70 = /m² Maxbeloppet för renoveringsstödet uppgår till per m², så i detta exempel uppgår renoveringsstödet till per m² eller totalt . Det totala stödbeloppet ska betalas ut till hyresgästen i form av en hyresrabatt. Mycket förenklat innebär det en hyresrabatt på cirka (40 000/7) , så i detta exempel kan hyresgästen erhålla i genomsnitt i hyresrabatt.234 Energieffektiviseringen uppgår till . Antag att byggnaden som renoveras har en genomsnittlig energiprestanda före renoveringen. Den genomsnittliga energiprestandan i hyresbeståndet är 146 kWh/m² (Atemp) och år.235 Om energieffektiviseringen efter renovering uppgår till utgår stöd för energieffektivisering för allt , det vill säga för , enligt följande beräkning: 0,10 × 146 = 14,6 kWh/m² (Atemp) och år Stödet uppgår till /(kWh/m² (Atemp) och år) multiplicerat med arean. För lägenheten på 70 m² uppgår stödet till: 3 × 14,6 × 70 = Maxbeloppet för energieffektiviseringsstödet är per m², det vill säga 500 × 70 = 35 000, eller högst av totala renoveringskostnaden, det vill säga 0,05 × 200 000 = 10 000. Det framräknade beloppet understiger båda maxbeloppen i detta fall. Det totala energieffektiviseringsstödet för renoveringen uppgår därmed till . I detta exempel, där en lägenhet renoveras för , utgår Det innebär en ungefärlig genomsnittlig 234Eftersom hyresrabatten betalas ut längre fram i tiden skulle den behöva nuvärdesberäknas. I detta förenklade räkneexempel genomförs ingen nuvärdesberäkning av rabatten. 235Se bilaga 3. Statistik och analys av flerbostadshusbeståndet. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N hyresrabatt för hyresgästen på , vilket motsvarar av en genomsnittlig månadshyra. i energieffektiviseringsstöd för en energieffektivisering på , vilket motsvarar av den totala renoveringskostnaden. Renoveringsdelen av stödet uppgår till av den totala renoveringskostnaden. 0,2 × = , vilket innebär 200 000/70 = /m² Maxbeloppet för renoveringsstödet uppgår dock till per m², så i detta exempel uppgår renoveringsstödet till per m² eller totalt Det totala stödbeloppet ska betalas ut till hyresgästen i form av en hyresrabatt. Mycket förenklat innebär det en hyresrabatt på cirka (70 000/7), det vill säga hyresgästen kan erhålla i genomsnitt i hyresrabatt. Antag att byggnaden har 160 kWh/m² (Atemp) och år i energiprestanda före renovering, vilket är högre än genomsnittet. Om energieffektiviseringen efter renovering uppgår till totalt utgår energieffektiviseringsstöd för delen mellan , det vill säga för totalt . För delen mellan är stödbeloppet per kWh. 0,3 × 160 = 48 kWh/m² (Atemp) och år Stödet uppgår till /(kWh/m² (Atemp) och år) multiplicerat med arean. För lägenheten uppgår stödet till: 5 × 48 × 70 = R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G För den del av effektiviseringen som överstiger utgår en högre ersättning. Det är som överstiger , vilket motsvarar: 0,05 × 160 = 8 kWh/m² (Atemp) och år För denna del utgår ett tillägg på , det vill säga totalt /(kWh/m² (Atemp) och år). För lägenheten på 70 m² uppgår stödet till: 10 × 8 × 70 = Det totala energieffektiviseringsstödet som utgår i detta fall är: 16 800 + 5 600 = . Detta understiger maxbeloppen på (per m²) respektive (av totala renoveringskostnaden). 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Analys av beviljade ansökningar har tagit del av data från samtliga beviljade ansökningar för stödet till renovering och energieffektivisering fram till och med . Totalt inkom 231 ansökningar, varav 129 beviljades och 102 fick avslag. Varje ansökan gäller en byggnad, vilket innebär att det totala antalet ansökningar inte nödvändigtvis motsvaras av lika många fastighetsägare. 129 ansökningarna finns enbart 55 unika fastigheter, vilket innebär att antalet unika fastighetsägare också maximalt kan vara 55. I denna bilaga presenteras resultaten av analysen av beviljade ansökningar. Geografiskt har det funnits en viss spridning av de beviljade ansökningarna. Fastighetsägare från 14 län har fått sina ansökningar beviljade och dessa representerar tillsammans 31 kommuner. Tabell B 1 Geografisk spridning av beviljade ansökningar Antal (procent) , , , , , Källa: bearbetning av ansökningsdata till och med från . R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G (29), (24), (18) och (17) är de län där flest ansökningar beviljats. Bland kommuner är det (18), (14) och kommun (14) som fått flest ansökningar beviljade. Drygt hälften, , av de ansökningar som beviljats gäller renoveringsprojekt i större städer eller i kommuner nära en större stad.236 I storstäder eller storstadsnära kommuner finns av de projekt som beviljats stöd medan finns i mindre städer, tätorter eller landsbygdskommuner. Tabell B 2 Beviljade ansökningar, fördelning efter kommuntyper Antal (procent) Storstäder och storstadsnära kommuner Större städer och kommuner nära större stad Mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner Källa: bearbetning av ansökningsdata till och med från . har även använt indelning av landets kommuner efter olika marknadslägen, från mycket svag till mycket stark marknad, för att visa ansökningarnas spridning.237 Majoriteten, , av de ansökningar som beviljats gäller renoveringsprojekt inom kommuner som bedöms ha en stark eller mycket stark marknad. De resterande gäller projekt i kommuner som bedöms ha en svag eller mycket svag marknad. Tabell B 3 Beviljade ansökningar, fördelning efter marknadsläge Antal (procent) Källa: bearbetning av ansökningsdata till och med från . 236Kommunerna har delats in enligt SKL:s kommungruppsindelning 2017, Omarbetning av kommuner och landstings kommungruppsindelning. I kommungruppen storstäder och storstadsnära kommuner finns , och samt pendlingskommuner nära dessa 237Boverket, Finansiering av ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden, 2019. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ungefär hälften av de fastigheter som fått stöd beviljat ägs av kommunala allmännyttiga bostadsbolag () och nästan lika många ägs av privata hyresvärdar (). Resterande fastigheter ägs direkt av kommuner, stiftelser, ideella föreningar, samfälligheter eller trossamfund. Tabell B 4 Fastigheternas ägarkategorier Antal (procent) Privat bostadsbolag (AB) Stiftelse, ideell förening, samfällighet, trossamfund Källa: bearbetning av ansökningsdata till och med från . Bland de fastigheter som fått beviljat stöd är majoriteten, , byggda åren 1960–1974. Enbart två fastigheter är byggda och 32 fastigheter är byggda . Fyra fastighetsägare har inte uppgett fastighetens byggnadsår Tabell B 5 Fastigheternas byggnadsår Antal (procent) Källa: bearbetning av ansökningsdata till och med från . redovisar enbart förväntade siffror på beviljade stödbelopp, inte faktiskt beviljade belopp. Det beror på att av renoveringsstödet betalas ut i förskott och resterande betalas ut först när renoveringen är klar. Energieffektiviseringsstödet betalas ut först när en ny energideklaration skickats in till länsstyrelserna efter färdig renovering. Dessa förväntade siffror på utbetalade belopp som redovisar kan därför komma att förändras vid nya R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G omständigheter i respektive ärende. Exempel på nya omständigheter kan vara: lägre eller högre kostnader för renoveringsåtgärder, ändring i projektplan för renoveringen eller förändring i den uppskattade energiprestandan I ansökningsblanketten får fastighetsägarna uppge hur mycket stöd de söker för renovering respektive energieffektivisering. Utifrån de uppgifter som stödsökande lämnar gör en beräkning via handläggningssystemet BOFINC och fattar beslut om förslag till beviljat stöd. Utifrån uppgifterna i BOFINC och länsstyrelsernas beslut betalar sedan ut av renoveringsstödet i förskott till fastighetsägarna.239 I Tabell B 6 nedan visas statistik över de belopp som fastighetsägarna sökt i stöd för renovering samt över förslag till beviljade belopp för renovering. Tabell B 6 Sökt och förslag till beviljat stöd för renovering Källa: bearbetning av ansökningsdata till och med från . I genomsnitt rör det sig om beviljade belopp på i renoveringsstöd per stödansökan. Det finns en viss skillnad mellan de belopp fastighetsägarna uppger i ansökningsblanketten och de belopp som länsstyrelserna (via BOFINC) sedan föreslår. Fastighetsägarna uppger i genomsnitt knappt 2,5 miljoner, vilket innebär att det i genomsnitt beviljas mindre i stöd för renovering än vad fastighetsägarna uppgett i ansökningsblanketten. I Tabell B 7 nedan visas statistik över de belopp som fastighetsägarna sökt i stöd för energieffektivisering samt statistik över förslag till beviljade belopp för energieffektivisering. 238Intervju med företrädare för . 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B 7 Sökt och förslag till beviljat stöd för energieffektivisering Källa: bearbetning av ansökningsdata till och med från . I genomsnitt rör det sig om beviljade belopp på i energieffektiviseringsstöd per stödansökan. Även för energieffektiviseringsstödet finns det en skillnad mellan de belopp som fastighetsägarna uppger i ansökningsblanketten och de belopp som länsstyrelserna sedan föreslår. Fastighetsägarna uppger i genomsnitt , vilket innebär att det i genomsnitt beviljas mindre i stöd för energieffektivisering än vad fastighetsägarna uppgett i ansökningsblanketten. Det indikerar att det är svårare att i förväg uppskatta energieffektiviseringsstödet än renoveringsstödet. Energiprestandan mäts i maximalt tillförd energi per kvadratmeter golvarea och år (kWh/m² (Atemp) och år) enligt energideklarationen. Energiprestandan varierar relativt mycket för de fastigheter som fått stöd beviljat, mellan ett värde på 92 kWh/m² (Atemp) och år och 221 kWh/m² (Atemp) och år. Den genomsnittliga energiprestandan är 164 kWh/m² (Atemp) och år. Tabell B 8 Fastigheternas energiprestanda (kWh/m² (Atemp) och år) före renovering Källa: bearbetning av ansökningsdata till och med från . Fastighetsägarna beräknar i genomsnitt att genom renoveringen nå en energieffektivisering på . Fastighetsägarnas genomsnittliga beräknade energieffektivisering varierar i viss mån beroende på ägarkategori. Tabell B 9 Medel av beräknad/ förväntad energieffektivisering och ägarkategori Övriga (kommun, stiftelse, ideell förening, samhällighet, trossamfund) Källa: bearbetning av ansökningsdata till och med från . R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G För att vara berättigad till energieffektiviseringsstöd behöver fastighetsägarna i och med renoveringen energieffektivisera till minst en förbättring på . Tabell B 10 nedan visar fastighetsägarnas förväntade energieffektivisering. Tabell B 10 Fastigheternas beräknade/förväntade energieffektivisering, procent Källa: bearbetning av ansökningsdata till och med från . Av de totalt 129 ansökningarna är det 121 ansökningar () som förväntar sig en energieffektivisering på eller högre. 8 fastighetsägare inte ansett sig kunna nå genom renovering och har därför inte sökt något energieffektiviseringsstöd.240 Om fastighetsägarna når en energieffektivisering på eller mer ges ett högre stödbelopp än för de som når 20–. 46 fastighetsägare () uppgett i sina ansökningar att de beräknar nå en energieffektivisering på eller mer. De flesta fastighetsägare som har sökt stödet planerar att genomföra flertalet åtgärder. Utifrån kategoriseringen av åtgärderna som anges i ansökningarna går det att utläsa att det i totalt 6 ansökningar uppges åtgärder som enbart kategoriseras under underhåll eller energieffektivisering. 123 ansökningar uppger någon eller flera åtgärder som räknas som standardhöjande. Det innebär att det endast i av de renoveringsprojekt som beviljats stöd inte planeras några standardhöjande åtgärder. Tabell B 11 nedan visar vilka renoveringsåtgärder som fastighetsägarna har angett att de planerar att genomföra med hjälp av stödet. har kategoriserat de olika åtgärderna i tre kategorier: underhåll, standardhöjande åtgärder och energieffektivisering. Flera av åtgärderna kan dock tillhöra flera olika kategorier.241 Därutöver kan vissa åtgärder komma att påverka energianvändningen även om de troligtvis inte i första hand var avsedda för det ändamålet.242 De flesta 240Länsstyrelserna har beviljat totalt 121 ansökningar energieffektiviseringsstöd, vilket betyder att 8 ansökningar inte beviljats stöd för energieffektivisering. Samtliga av dessa ansökningar har misstag i antingen energiprestanda enligt energideklarationen före renovering eller beräknad energiprestanda efter renovering. 241Boverket menar att vissa åtgärder kan vara klassade som samtliga kategorier. För kategoriseringen av åtgärderna har tagit hjälp av dels granskningens referensperson , dels företrädare för . menar att ventilation och tillgänglighet är åtgärder som skulle kunna vara standardhöjande, men som troligtvis är underhåll. I tabellen kategoriseras dessa åtgärder endast som underhåll. 242Lovisa poängterar att åtgärderna takbyte, bullerdämpning och ventilation kan komma att påverka energianvändningen även om dessa åtgärder troligtvis inte var avsedda för det ändamålet i första hand. I tabellen kategoriseras dessa åtgärder endast som underhåll eller standardhöjande. 76 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N fastighetsägare som söker stöd planerar att genomföra flera åtgärder, och det rör sig därmed om omfattande renoveringar. Tabell B 11 Fördelning av renoveringsåtgärder, antal beviljade ansökningar Byte fönster/dörrar Källa: bearbetning av ansökningsdata till och med från . R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G Statistik och analys av flerbostadshusbeståndet har via tagit del av en nationell byggnadsspecifik databas för flerbostadshus som är upplåtna med hyresrätter i syfte att beskriva populationen berättigade stödmottagare och stödets träffsäkerhet. Databasen har utvecklats inom forskningsprojektet (NBI) vid forskningsinstitutet . och har ett samarbete med projektet inom myndigheternas regelbundna arbete med den nationella strategin för energieffektiviserande renovering, som uppdateras var tredje år. Inom forskningsprojektet har information från flera olika register matchats på fastighetsnivå.