prop · H703163 · 2020-05-07 00:00:00 — Ett sådant avsteg från den formalia som normalt ska iakttas innebär inte med nödvändighet att beslut vid den uppskjutna stämman blir ogiltiga, eftersom avsteget sällan bör påverka de beslut som fattas vid stämman. Styrelsen i en ideell förening har alltså redan stora möjligheter att bestämma hur stämman ska genomföras. Liksom för andra associationsformer är det vidare möjligt att frångå bestämmelser i stadgarna om t.ex. tid och plats för stämman om samtliga medlemmar samtycker till det. Några lagstiftningsåtgärder behövs mot denna bakgrund inte för ideella föreningar. Inte heller för samfällighetsföreningar finns det några närmare föreskrifter i lag om hur föreningsstämman ska gå till (jfr prop. 1973:160 s. 382 och 439). Som utgångspunkt är det därför upp till styrelsen att, på motsvarande sätt som i en ideell förening, bestämma på vilket sätt stämman ska genomföras. I många fall kan styrelsen t.ex. bestämma att stämman ska hållas genom elektronisk uppkoppling, att det inför stämman ska genomföras en fullmaktsinsamling eller att frivillig poströstning ska tillåtas. Om medlemmarna samtycker till det, finns det inte något hinder mot att stämman genomförs med enbart poströstning. Inte heller är det reglerat i lag eller med vilken frekvens ordinarie föreningsstämma ska hållas (jfr 28 och 47 §§ lagen [1973:1150] om förvaltning av samfälligheter). De flesta samfällighetsföreningar torde inte heller omfattas av krav på att offentliggöra en fastställd årsredovisning vid någon viss senaste tidpunkt. Eventuella begränsningar i stadgarna kan vidare frångås om samtliga medlemmar samtycker till det. Det finns alltså goda möjligheter för en samfällighetsförening att minimera deltagandet vid stämman. Mot den bakgrunden finns det inte något behov av en sådan – relativt omfattande – lagreglering för samfällighetsföreningar som efterfrågar. Regeringens förslag: De nya reglerna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det behövs inte några övergångsbestämmelser. Förslaget och bedömningen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer delvis med regeringens. I utkastet föreslås det att de nya reglerna ska träda i kraft . Synpunkter på förslaget och bedömningen: Samtliga myndigheter och organisationer som yttrar sig tillstyrker förslaget och delar bedömningen eller har inga invändningar mot dem. Flera av dem förordar ett tidigare ikraftträdande, om det är möjligt. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Det är av stor betydelse att bolags- och föreningsstämmor i det rådande läget kan genomföras på ett sådant sätt att risken för smittspridning minskar. Eftersom de allra flesta aktiebolag och ekonomiska föreningar måste hålla sin årsstämma före , behöver de nya reglerna träda i kraft . Om åtgärderna fördröjs riskerar de att förlora sin betydelse. Lagändringarna bör därför träda i kraft . Med tanke på återstående led i lagstiftningsprocessen är det . De nya reglerna kan tillämpas på alla stämmor som hålls från och med ikraftträdandet. Det är alltså möjligt att redan före det datumet kalla till en stämma i enlighet med de nya reglerna, så länge stämman hålls tidigast . Detta kräver inte några särskilda övergångsbestämmelser (jfr prop. 2019/20:143 s. 15 f.). Eftersom lagen om tillfälliga undantag för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor upphör att gälla vid utgången av 2020, kommer de nya reglerna att kunna tillämpas på stämmor som hålls före den tidpunkten. Regeringens bedömning: Förslagen möjliggör för företag att genomföra sina stämmor utan risk för smittspridning. Förslagen begränsar företagens kostnader för att arrangera och genomföra stämman. Aktieägare och föreningsmedlemmar har fortfarande möjlighet att utöva sina rättigheter. Bedömningen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Synpunkter på bedömningen: De myndigheter och organisationer som yttrar sig delar i huvudsak bedömningen eller har inga invändningar mot den. befarar att det kan bli svårt för minoriteten bland aktieägarna att utöva sina rättigheter. Skälen för regeringens bedömning Konsekvenser för företag och enskilda Förslagen underlättar för bl.a. aktiebolag och ekonomiska föreningar att genomföra bolags- och föreningsstämmor på ett sådant sätt att risken för spridning av det virus som orsakar covid-19 kan minimeras. Förslagen innebär att bolag och föreningar kan genomföra stämmorna utan risk för smittspridning och utan de omfattande arbetsinsatser och kostsamma arrangemang som annars kan krävas för att försäkra sig om att antalet deltagare hålls nere. En stämma som genomförs med enbart poströstning torde regelmässigt innebära stora besparingar för bolaget eller föreningen. Även en stämma som hålls genom elektronisk uppkoppling kan, i de fall det finns praktiska förutsättningar att genomföra stämman på det sättet, innebära kostnadsbesparingar för bolaget eller föreningen. Förslagen bedöms i de flesta fall begränsa bolagens och föreningarnas kostnader för att under rådande förhållanden arrangera och genomföra stämman. Som framhåller innebär förslagen en principiell inskränkning av aktieägarnas och föreningsmedlemmarnas rätt att närvara vid stämman. I praktiken har emellertid såväl stämmomajoriteten som minoriteten fortfarande möjlighet att utöva sina rättigheter. Möjligheten att få till stånd en fortsatt stämma där det går att delta på något annat sätt än enbart genom poströstning, innebär ett särskilt minoritetsskydd. Under rådande omständigheter får detta anses vara en acceptabel lösning. Förslagen bedöms medföra ett behov av informationsinsatser från bl.a. näringslivs- och bostadsrättsorganisationer. Konsekvenser för staten och kommunerna Förslagen medför ett behov av informationsinsatser från . Kostnaden för detta kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslagen bedöms inte heller i övrigt medföra några större kostnader för myndigheterna. De får inga statsfinansiella konsekvenser. Förslagen kan inte antas få några konsekvenser för det kommunala självstyret. Förslagen får inga konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslagen är väsentligen förenliga med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Av artikel 10.1 i och rådets direktiv /36/EG av om utnyttjande av vissa av aktieägares rättigheter i börsnoterade företag följer dock att aktieägarna i vissa publika aktiebolag ska ha rätt att utse en fysisk eller juridisk person till ombud, som kan närvara och rösta vid en bolagsstämma på aktieägarens vägnar samt att ombudet i sådant fall ska ha samma rättigheter att yttra sig och ställa frågor vid bolagsstämman som aktieägaren skulle ha haft. Förslaget i propositionen om bolagsstämma med enbart poströstning innebär att ett ombud för en aktieägare i vissa fall inte kommer att kunna närvara vid bolagsstämman. Under rådande förhållanden är detta tillfälliga avsteg från direktivets ordalydelse emellertid motiverat. Förslaget till lag om ändring i lagen (2020:198) om tillfälliga undantag för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor Lagens innehåll och syfte 1 § Denna lag innehåller tillfälliga undantag från vissa bestämmelser om deltagande i bolagsstämmor, föreningsstämmor och sparbanksstämmor i följande lagar: –aktiebolagslagen (2005:551), –lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar, –bostadsrättslagen (1991:614), –lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt, –lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, –sparbankslagen (1987:619), –lagen (1995:1570) om medlemsbanker, och –lagen (2016:977) om kollektiv förvaltning av upphovsrätt. Lagen syftar till att underlätta genomförandet av bolags-, förenings- och sparbanksstämmor på ett sådant sätt att risken för spridning av det virus som orsakar covid-19 minimeras. Paragrafen anger lagens innehåll och syfte. Första stycket ändras så att det framgår att lagen även innehåller tillfälliga undantag från vissa bestämmelser om deltagande i stämma i lagen om kollektiv förvaltning av upphovsrätt (se 27 och 28 §§). 1 a § Bestämmelserna i lagen avser 1.insamling av fullmakter och frivillig poströstning i aktiebolag (2 och 3 §§), 2.ombud och frivillig poströstning i –ekonomiska föreningar (4 och 5 §§), –bostadsrättsföreningar (6 och 7 §§), –kooperativa hyresrättsföreningar (8 och 9 §§), –samfällighetsföreningar (10 §), –sparbanker och medlemsbanker (11 och 12 §§), –ömsesidiga försäkringsbolag, försäkringsföreningar och tjänstepensionsföreningar (13 §), 3. stämmor genom elektronisk uppkoppling i –aktiebolag (14 och 15 §§), –ekonomiska föreningar, bostadsrättsföreningar och kooperativa hyresrättsföreningar (16 och 17 §§), –sparbanker (18 §), –ömsesidiga försäkringsbolag, försäkringsföreningar och tjänstepensionsföreningar (19 §), och 4. stämmor med enbart poströstning i –aktiebolag (20–26 §§), –ekonomiska föreningar, bostadsrättsföreningar, kooperativa hyresrättsföreningar och kollektiva förvaltningsorganisationer (27–34 §§), –ömsesidiga försäkringsbolag, försäkringsföreningar och tjänstepensionsföreningar (35 §). I paragrafen, som är ny, beskrivs hur lagen är indelad. bestämmelser om insamling av fullmakter och frivillig poströstning i 2019/20:163 aktiebolag, ombud och frivillig poströstning i andra företagsformer, stämma genom elektronisk uppkoppling samt stämma med enbart poströstning. Ombud och poströstning i andra företagsformer Ömsesidiga försäkringsbolag, försäkringsföreningar och tjänstepensionsföreningar 13 § Bestämmelserna i 4 och 5 §§ gäller även för ömsesidiga försäkringsbolag, försäkringsföreningar och tjänstepensionsföreningar. När det gäller ömsesidiga försäkringsbolag ska det som sägs om stadgar i de paragraferna avse bolagsordning, det som sägs om föreningsstämma avse bolagsstämma och det som sägs om medlemmar avse delägare. Paragrafen innebär att lagens bestämmelser om ombud och frivillig poströstning i ekonomiska föreningar är tillämpliga även på ömsesidiga försäkringsbolag, försäkringsföreningar och tjänstepensionsföreningar. I andra meningen görs ett förtydligande. Ordalydelsen överensstämmer därmed med de nya 19 och 35 §§. Stämma genom elektronisk uppkoppling 14 § Trots 7 kap. 15 § aktiebolagslagen (2005:551) och oavsett vad som anges i bolagsordningen, får styrelsen i ett aktiebolag inför en viss bolagsstämma besluta att stämman inte ska hållas på en viss ort utan enbart hållas genom elektronisk uppkoppling med aktieägarna. Styrelsen får då också besluta att den som inte är aktieägare har rätt att följa förhandlingarna vid stämman. Paragrafen, som är ny, gör det möjligt för styrelsen i ett aktiebolag att besluta att en bolagsstämma ska hållas genom elektronisk uppkoppling med aktieägarna. Övervägandena finns i avsnitt 5. Första stycket utgör ett undantag dels från bestämmelsen i 7 kap. 15 § aktiebolagslagen om att stämman ska hållas på en viss ort (som huvudregel på den ort där styrelsen har sitt säte), dels från eventuella bestämmelser i bolagsordningen som hindrar att en stämma hålls enbart genom elektronisk uppkoppling med aktieägarna. Med elektronisk uppkoppling avses alla former för behandling och överföring av data via ledningar, optisk teknik, radiovågor eller annan elektromagnetisk teknik. Ett bolag som genomför en stämma med stöd av denna paragraf kan t.ex. använda någon av de tjänster som är framtagna för digitala möten eller genomföra stämman som ett telefonmöte. För en stämma som genomförs med elektronisk uppkoppling med aktieägarna gäller i huvudsak samma regler som för en stämma där aktieägarna närvarar i stämmolokalen. Vissa undantag framgår dock av andra stycket och av 15 §. Det är ytterst upp till bolagsstämman och dess ordförande att avgöra om stämman kan genomföras på ett betryggande sätt när det gäller t.ex. identifiering av aktieägare och ombud, den tekniska lösningens hållbarhet och omröstningsförfarandets pålitlighet. Eftersom stämman inte hålls på en viss ort bör det anges i stämmoprotokollet att stämman med tillämpning av förevarande paragraf har hållits genom elektronisk uppkoppling (jfr 7 kap. 48 § andra stycket aktie- Prop. 2019/20:163 bolagslagen). I andra stycket anges att styrelsen får besluta att den som inte är aktieägare har rätt att följa förhandlingarna vid stämman, om styrelsen bestämmer att stämman ska genomföras genom elektronisk uppkoppling med aktieägarna. Om det inte kan säkerställas att utomstående inte kan ta del av vad som förekommer vid stämman, kan det behöva fattas ett sådant beslut. Bestämmelsen utgör ett undantag från 7 kap. 6 och 55 §§ aktiebolagslagen, enligt vilka paragrafer det är bolagsstämman som beslutar ifall stämman ska vara öppen för utomstående eller inte. 15 § Om styrelsen beslutar enligt 14 § att en bolagsstämma ska hållas genom elektronisk uppkoppling med aktieägarna, ska aktieägarna också kunna utöva sin rösträtt per post i enlighet med 7 kap. 4 a § andra stycket aktiebolagslagen (2005:551). Av paragrafen, som är ny, framgår att aktieägarna före bolagsstämman ska kunna utöva sin rösträtt per post, om styrelsen beslutar enligt 14 § att stämman ska hållas genom elektronisk uppkoppling med aktieägarna. Övervägandena finns i avsnitt 5. Med poströstning avses i paragrafen detsamma som i 7 kap. 4 a § aktiebolagslagen. De särskilda undantag från vissa bestämmelser om poströstning som anges i 3 § i denna lag är alltså inte tillämpliga vid en stämma som hålls genom elektronisk uppkoppling med aktieägarna. Det innebär bl.a. att bestämmelserna om kallelsens innehåll i 7 kap. 24 § tredje stycket aktiebolagslagen måste följas. Det krävs dock inte stöd i bolagsordningen för poströstning enligt den förevarande paragrafen. Paragrafen är uppställd till skydd för aktieägarna. Den kan därmed frångås om samtliga aktieägare samtycker till det. 16 § Trots 6 kap. 14 § lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar, 9 kap. 14 § bostadsrättslagen (1991:614) och 2 kap. 17 § lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt och oavsett vad som anges i stadgarna, får styrelsen i en förening som avses i de lagarna inför en viss föreningsstämma besluta att stämman inte ska hållas på en viss ort utan enbart hållas genom elektronisk uppkoppling med medlemmarna. Styrelsen får då också besluta att den som inte är medlem har rätt att följa förhandlingarna vid stämman. Denna paragraf gäller även i fråga om fullmäktigemöten och fullmäktige. Paragrafen, som är ny, gör det möjligt för styrelsen i en ekonomisk förening att besluta att en föreningsstämma ska hållas genom elektronisk uppkoppling med medlemmarna. Övervägandena finns i avsnitt 5. Av första stycket framgår att paragrafen gäller för alla ekonomiska föreningar, inklusive bostadsrättsföreningar och kooperativa hyresrättsföreningar. Det stycket och andra stycket har en motsvarande innebörd som 14 §. För en kommentar, se den paragrafen. Av tredje stycket framgår att möjligheten att hålla stämman enbart genom elektronisk uppkoppling även gäller för fullmäktigemöten och 17 § Om styrelsen beslutar enligt 16 § att en föreningsstämma eller ett fullmäktigemöte ska hållas genom elektronisk uppkoppling med medlemmarna respektive fullmäktige, ska medlemmarna eller fullmäktige också kunna utöva sin rösträtt per post i enlighet med 6 kap. 6 § andra stycket lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar. Av paragrafen, som är ny, framgår att medlemmarna eller fullmäktige före föreningsstämman respektive fullmäktigemötet ska kunna utöva sin rösträtt per post, om styrelsen beslutar enligt 16 § att stämman eller mötet ska hållas genom elektronisk uppkoppling. Övervägandena finns i avsnitt 5. Paragrafen har en motsvarande innebörd som 15 §. För en kommentar, se den paragrafen. På motsvarande sätt är de särskilda undantag från vissa bestämmelser om poströstning i 5 § i denna lag inte tillämpliga vid en stämma som hålls genom elektronisk uppkoppling med medlemmarna. 18 § Trots 4 kap. 5 § andra stycket sparbankslagen (1987:619) gäller 16 och 17 §§ även för sparbanker. Det som sägs om stadgar i de paragraferna ska då avse reglemente, det som sägs om föreningsstämma avse sparbanksstämma och det som sägs om medlemmar avse huvudmän. Paragrafen är ny. Den tydliggör att det är möjligt för styrelsen i en sparbank att besluta att en sparbanksstämma ska hållas genom elektronisk uppkoppling med huvudmännen. Övervägandena finns i avsnitt 7. 19 § Bestämmelserna i 16 och 17 §§ gäller även för ömsesidiga försäkringsbolag, försäkringsföreningar och tjänstepensionsföreningar. När det gäller ömsesidiga försäkringsbolag ska det som sägs om stadgar i de paragraferna avse bolagsordning, det som sägs om föreningsstämma avse bolagsstämma och det som sägs om medlemmar avse delägare. Genom paragrafen, som är ny, görs lagens bestämmelser om stämma genom elektronisk uppkoppling tillämpliga även på ömsesidiga försäkringsbolag, försäkringsföreningar och tjänstepensionsföreningar. Övervägandena finns i avsnitt 7. Stämma med enbart poströstning 20 § Trots 7 kap. 2, 3 och 6 §§ aktiebolagslagen (2005:551) och oavsett vad som anges i bolagsordningen, får styrelsen i ett aktiebolag inför en viss bolagsstämma besluta att aktieägarna inte ska ha rätt att närvara vid stämman personligen eller genom ombud och att den som inte är aktieägare inte ska ha rätt att närvara. Paragrafen, som är ny, gör det möjligt för styrelsen i ett aktiebolag att besluta att en bolagsstämma ska hållas utan rätt till närvaro för aktieägare, ombud och utomstående. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ett beslut enligt denna paragraf innebär att stämman inte heller hålls med elektronisk uppkoppling med aktieägarna. Styrelsens beslut måste avse samtliga aktieägare. Det är således inte tillåtet att t.ex. låta vissa aktieägare delta i stämman i en stämmolokal medan andra utesluts från den möjligheten. I 21–26 §§ finns bestämmelser som gäller när en stämma hålls utan rätt Prop. till närvaro enligt den förevarande paragrafen. 21 § För en bolagsstämma som efter ett beslut enligt 20 § hålls utan när- varo av aktieägare, ombud och utomstående gäller bestämmelserna om bolagsstämma i aktiebolagslagen (2005:551), med de undantag och tillägg som framgår av 22–26 §§. Av paragrafen, som är ny, framgår att aktiebolagslagens bestämmelser om bolagsstämma med vissa undantag även gäller för en stämma som hålls utan närvaro av aktieägare, ombud och utomstående efter ett beslut enligt Övervägandena finns i avsnitt 6. Vilka undantag som gäller anges i 22–26 §§. 22 § Om en bolagsstämma hålls enligt 20 §, ska aktieägarna före bo- lagsstämman kunna utöva sin rösträtt per post i enlighet med 7 kap. 4 a § andra stycket aktiebolagslagen (2005:551). En poströst ska ha kommit in till bolaget senast den sista helgfria vardagen närmast före stämman. Av paragrafen, som är ny, framgår att aktieägarna före bolagsstämman ska kunna utöva sin rösträtt per post, om styrelsen beslutar enligt 20 § att stämman ska hållas utan närvaro av aktieägare, ombud och utomstående. Övervägandena finns i avsnitt 6. Med poströstning avses i paragrafen detsamma som i 7 kap. 4 a § aktie- De särskilda undantag från vissa bestämmelser om post- röstning som anges i 3 § i denna lag är alltså inte tillämpliga vid en stämma som hålls med enbart poströstning. Det innebär bl.a. att bestämmelserna om kallelsens innehåll i 7 kap. 24 § tredje stycket aktiebolagslagen måste Det krävs dock inte stöd i bolagsordningen för poströstning enligt den förevarande paragrafen. I paragrafen anges att en poströst ska ha kommit in till bolaget senast den sista helgfria vardagen närmast före stämman. Detta gäller oavsett vad som anges i bolagsordningen. Med helgfri vardag avses måndag–fredag som inte är , , nyårsafton eller en allmän helgdag. En poströst som kommer in efter den angivna tidpunkten ska inte beaktas. 23 § Om en bolagsstämma hålls enligt 20 §, ska en aktieägare lämna en skriftlig begäran om upplysningar enligt 7 kap. 32 § aktiebolagslagen (2005:551) till bolaget senast före bolagsstämman. Styrelsen och den verkställande direktören ska lämna upplysningarna genom att hålla dem tillgängliga i skriftlig form hos bolaget för aktie- ägarna senast före stämman. Upplysningarna ska också inom skickas till den aktieägare som har begärt dem. en webbplats ska upplysningarna dessutom hållas tillgängliga för aktie- ägarna på webbplatsen. I paragrafen, som är ny, anges hur styrelsens och den verkställande direk- törens upplysningsplikt gentemot aktieägarna ska utövas när bolagsstäm- man hålls utan närvaro av aktieägare, ombud och utomstående efter ett beslut enligt 20 §. Övervägandena finns i avsnitt 6. En aktieägare ska enligt första stycket lämna in en skriftlig begäran om upplysningar senast före bolagsstämman. Detta utgör en särreg- lering i förhållande till 7 kap. 32 § aktiebolagslagen. 2019/20:163 Styrelsen och den verkställande direktören ska därefter enligt andra stycket lämna de begärda upplysningarna genom att hålla dem tillgängliga i skriftlig form hos bolaget för aktieägarna senast före stämman. Det finns givetvis inget hinder mot att aktieägarna ges möjlighet att ta del av upplysningarna på distans, t.ex. genom att bolaget skickar upplysningarna via post eller e-post till de aktieägare som önskar det. Upplysningarna ska också skickas till den aktieägare som har begärt dem. Detta förutsätter naturligtvis att bolaget har tillgång till aktieägarens post- eller e-postadress. Om bolaget har en webbplats ska upplysningarna dessutom hållas tillgängliga för aktieägarna på den. I övrigt gäller aktiebolagslagens bestämmelser om styrelsens och den verkställande direktörens upplysningsplikt, däribland bestämmelserna om upplysningar som kan medföra väsentlig skada för bolaget i 7 kap. 34 och 35 §§. För bankaktiebolag finns det dessutom särskilda bestämmelser i 10 kap. 4 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. 24 § Om en bolagsstämma hålls enligt 20 §, får följande ärenden behandlas vid stämman endast om ärendet har tagits upp i kallelsen till stämman: 1.ett förslag om att en minoritetsrevisor ska utses enligt 9 kap. 9 eller 9 a § aktiebolagslagen (2005:551), 2.en begäran om att en auktoriserad revisor ska utses enligt 9 kap. 16 § aktiebolagslagen, 3.ett förslag om granskning genom särskild granskare enligt 10 kap. 21 § aktiebolagslagen, och 4.en begäran om vinstutdelning enligt 18 kap. 11 § aktiebolagslagen. Paragrafen är ny. Den reglerar hur centrala delar av minoritetsskyddet för aktieägarna ska tillgodoses när bolagsstämman hålls utan närvaro av aktieägare, ombud och utomstående efter ett beslut enligt 20 §. Övervägandena finns i avsnitt 6. Bestämmelsen innebär att ett förslag om att utse en minoritetsrevisor, en auktoriserad revisor eller en särskild granskare bara får behandlas vid bolagsstämman om ärendet har tagits upp i kallelsen till stämman. Detsamma gäller en begäran om vinstutdelning av en aktieägarminoritet. En aktieägare som vill att något av dessa ärenden ska behandlas av stämman måste alltså lämna in en begäran om det till styrelsen i så god tid att ärendet kan tas upp i kallelsen. Paragrafen utgör ett undantag från de bestämmelser i aktiebolagslagen som gör det möjligt att i vissa fall ta upp de angivna frågorna vid en stämma, även om de inte anges i kallelsen. 25 § Om en bolagsstämma hålls enligt 20 §, ska aktieägarna i det formulär som bolaget tillhandahåller för poströstning ges möjlighet att ta ställning till om beslut i något eller några av ärendena i förslaget till dagordning ska anstå till en fortsatt bolagsstämma. Ett beslut i ett ärende ska anstå till en fortsatt bolagsstämma om bolagsstämman beslutar om det eller om ägare till minst en tiondel av samtliga aktier i bolaget begär det. Då ska styrelsen fastställa tidpunkten för den fortsatta stämman. När det gäller frågor som avses i 7 kap. 11 § 1–3 aktiebolagslagen (2005:551) gäller dock den tidsbegränsning som anges i 7 kap. 14 § andra stycket i den lagen. Vid den fortsatta bolagsstämman får 20 § inte tillämpas. Paragrafen är ny. Den reglerar möjligheten att skjuta upp behandlingen av Prop. 2019/20:163 ett ärende på dagordningen till en fortsatt bolagsstämma när stämman hålls