prop · H70373 · 2020-02-07 00:00:00 — Måttet fångar egentligen inte heller begreppet sysselsatt utan snarare avsaknad av registrerad arbetslöshet hos individen. En person räknas som sysselsatt enligt RAMS om personen, med hjälp av kontrolluppgifterna, bedöms ha arbetat ett givet år.70 Syftet är att efterlikna Arbetskraftsundersökningarnas definition av sysselsatt.71 Personer med negativ eller positiv inkomst av näringsverksamhet klassificeras dock alltid som sysselsatta enligt Sammantaget resulterar RAMS-definitionen i en mycket generös bedömning av vilken inkomst, arbetsinsats och lönsamhet som krävs för att definieras som sysselsatt ett givet år. Den generösa definitionen betyder exempelvis att egenföretagare som får inga eller rent av negativa inkomster av näringsverksamheten ändå räknas som sysselsatta.72 Detta väcker frågan huruvida sysselsatt enligt RAMS eller Arbetsförmedlingens sysselsättningsmått är lämpliga utfallsmått när SNV studeras. Exempelvis skrev regeringen följande i budgetpropositionen om jobbpolitiken: ”Arbete innebär möjligheter till egenförsörjning, gemenskap, tillhörighet och makt att forma sitt liv och sin framtid.”73 Men med de redovisade sysselsättningsmåtten överskattas sysselsättningsgraden i undersökningsgruppen i förhållanden till vad som uttrycks här. Ett mindre generöst sysselsättningsmått skulle ha större relevans, genom en bättre överensstämmelse med begreppet egenförsörjning. 68RAMS står för Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik. 69Se Gartell, och , 2013, för en beskrivning av hur Arbetsförmedlingen mäter programeffekter och vilka typer av utfall de använder. 70Detta görs genom en rad sannolikhetsmodeller för olika befolkningsgrupper med inkomster från kontrolluppgifterna som förklarande variabel. 71Statistiska centralbyrån, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS), 2016; , ”Förvärvsarbetande – ett sysselsättningsbegrepp”, hämtad . 72Samma sak gäller även för definitionen som utgår från avaktualiseringsorsaker i kombination med att inte återregistreras som arbetssökande hos Af. 2015/16:1 utgiftsområde 14, avsnitt 3.5, bet. 2015/16:AU2, rskr. 2015/16:97. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Mot denna bakgrund har kompletterat RAMS-sysselsättningen och Arbetsförmedlingens sysselsättningsmått med ett alternativt sysselsättningsmått samt en indikator på antal veckor i arbetslöshet som delvis undviker den typ av mätproblematik som både registerbaserad sysselsättningsstatus och inkomstrapporteringen dras med (se tabell 1). För att minska antalet jämförelser utelämnas Arbetsförmedlingens sysselsättningsmått i rapportens fortsatta jämförelser.74 Det finns ingen officiell definition av vad överskuldsättning är. I en utredning anges dock tre olika sätt att mäta överskuldsättning på: den administrativa, den objektiva/kvantitativa och den subjektiva.75 Denna granskning utgår från den administrativa metoden. En person klassificeras som överskuldsatt om denne funnits i Kronofogdens verkställighetsregister i (motsvarar cirka ).76 Syftet med definitionen är att fånga personer vars skuld inte kan betalas eftersom gäldenärens (det vill säga den skuldsattes) inkomster inte räcker för att täcka skulden. På så vis behöver vi inte information om exakt skuld, inkomstflöde och tillgångar för gäldenären. Tidpunkten efter registrering är baserad på Kronofogdens observationer i deras arbete77 samt en deskriptiv så kallad överlevnadsanalys.78 Resultaten är inte känsliga för den exakta tidpunkten . Valet av indikator innebär troligen att vi i genomsnitt underskattar överskuldsättningen i samhället, eftersom en person exempelvis kan befinna sig i en ohållbar skuldsituation redan innan hen varit registrerad hos Kronofogden . Vi riskerar däremot sannolikt inte att klassificera personer som överskuldsatta när de faktiskt enkelt kan reglera sin skuld. För trovärdigheten i effektskattningarna är dock det viktiga att detta mätfel inte påverkar deltagargrupp och jämförelsegrupp olika. Deltagare i SNV är en grupp som i genomsnitt har en starkare arbetsmarknadsanknytning än övriga inskrivna på Arbetsförmedlingen. Särskilt starka är de SNV-deltagare som startar ett aktiebolag istället för enskild näringsverksamhet. Som diskuterats tidigare är det särskilt svårt att finna en lämplig jämförelsegrupp till dessa individer och de har därför exkluderats ur 74Sysselsättningseffekterna mätt med RAMS-definitionen ger mer konservativa skattningar av sysselsättningseffekten för SNV i jämförelse med Arbetsförmedlingens sysselsättningsmått (i genomsnitt mellan beroende på vilken uppföljningshorisont och undersökningsperiod som används), se Gartell, och , 2013. 76Denna definition skiljer sig mot den som användes i , 2015, där överskuldsättning definieras med hjälp av interna modellskattningar från Kronofogden. 77Telefonintervju med företrädare på Kronofogden. 78För mer information om utfallsdata från Kronofogden se bilaga 1, s. 59. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T analysen.79 SNV-deltagarna blir efter denna exkludering mer lika övriga inskrivna, men tydliga skillnader kvarstår. Exempelvis är SNV-deltagare i högre utsträckning män, inrikes födda och gifta, har en högre utbildningsnivå, färre arbetslöshetsperioder och arbetslöshetsdagar samt högre tidigare förvärvsinkomster och kapitalinkomster. Dessutom är egenföretagande i familjen vanligare och den tidigare erfarenheten av att driva eget företag är betydligt större för deltagarna i SNV. I tabell 2 redovisas samtliga skillnader mellan grupperna för de variabler som ingår i matchningen. Andelen egenföretagare i grupperna Eftersom matchningsansatsen inte lägger några restriktioner på om jämförelsegruppen startar företag senare eller ej, är det intressant att granska hur egenföretagandet ser ut mellan grupperna. efter påbörjad SNV-period var andelen egenföretagare (se figur 4). Under de efterföljande åren minskar dock andelen , särskilt för kvinnor. Även gruppen som inte tar del av SNV arbetar till viss del som egenföretagare, i genomsnitt av männen och av kvinnorna från och med . Att vissa SNV-deltagare inte fortsätter som företagare är inte nödvändigtvis något negativt eftersom många går från egenföretagande till en anställning. Figur 4 Andel som definieras som egenföretagare. År 0 avser året då ena gruppen deltog i SNV. -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Anm.: Som egenföretagare definieras de vars högsta inkomst genererats av företagarinkomster. 79Inga restriktioner läggs dock på företagsformen efter t+1, det vill säga ombildning till aktiebolag tillåts . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Män och kvinnor startar företag i olika branscher Män och kvinnor som tar del av SNV startar företag inom olika typer av branscher. Kvinnor är mer benägna att starta företag inom näringsgrenarna Vård och omsorg samt Personliga och kulturella tjänster80 medan män är mer benägna att starta företag inom Byggverksamhet etcetera samt Handel med och service av motorfordon etcetera (se figur 5). Exempelvis är det cirka 32 gånger mer sannolikt att en man startar företag inom byggverksamhet än att en kvinna gör det, medan det är cirka 8 gånger mer sannolikt att en kvinna startar ett företag inom vård och omsorg jämfört med en man. Män är även dubbelt så benägna som kvinnor att starta företag som eget aktiebolag. Men som tidigare redovisats är gruppen som startade ett aktiebolag inom SNV exkluderad för att öka jämförbarheten mellan grupperna. Figur 5 Fördelning av företagens näringsgrenstillhörighet (SNI2002, grov indelning med vissa nedbrytningar) Handel med och service av motorfordon etc. Byggverksamhet; Energiproduktion och VVS Landtransport och övrig transport Jordbruk, skogsbruk och fiske Detaljhandel; reparation av hushållsartiklar etc. Finansiell verksamhet och företagstjänster Personliga och kulturella tjänster -35 -25 -15 Anm.: Grov indelning från SNI2002 har använts med vissa ytterligare nedbrytningar: Hotell- och restaurang presenteras som en egen kategori utanför Personliga och kulturella tjänster. Databehandlingsverksamhet presenteras som en egen kategori utanför Finansiell verksamhet och företagstjänster. Handel med och service av motorfordon, Parti- och agenturhandel samt Detaljhandel; reparation av hushållsartiklar, Landtransport och övrig transport presenteras som egna kategorier av Handel och kommunikation. Byggverksamhet redovisas tillsammans med Energiproduktion och VVS. 80Här ingår Intressebevakning; religiös verksamhet, Rekreations-, kultur- och sportverksamhet, Annan serviceverksamhet och Hushållens verksamhet som arbetsgivare till privat anställd personal. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T 4.2.1Initialt negativ effekt på inkomsten och en ökad risk för överskuldsättning, men färre veckor i arbetslöshet och lägre transfereringar Figur 6 visar fyra olika arbetsmarknadsutfall över uppföljningsperioden beräknat separat för män och kvinnor.81 Utfallen är kopplade till individen och resultaten påverkas därför inte av bortfall pga. olika företagsöverlevnad. Värden över (under) noll indikerar exempelvis en ökad (minskad) inkomst efter deltagande i SNV 2003–2007. Arbetssökande som startade enskild näringsverksamhet med hjälp av Stöd till start av näringsverksamhet fick i genomsnitt lägre registrerad faktorinkomst efter programstart jämfört med gruppen som fortsatte söka arbete eller deltog i Arbetsförmedlingens övriga verksamhet. tjänade deltagargruppen i genomsnitt Den negativa effekten för män håller i sig medan kvinnorna har en negativ effekt på inkomsten efter programmets start. De positiva resultaten för männen syns först efter deltagande medan effekten för kvinnorna är statistiskt insignifikanta . Att resultaten till slut blir positiva för män (det nionde året) och statistiskt insignifikanta för kvinnor drivs till stor del av kapitalinkomster som uppkommer efter tid då en del företagare byter företagsform till aktiebolag.82 Skillnaderna i effekt på inkomst mellan kvinnor och män kan inte förklaras av olika branschval.83 En möjlig förklaring till de starkare resultaten för män är att särskilt egenföretagande män arbetar fler timmar än anställda.84 I datamaterialet ingår de som startade näringsverksamhet finanskrisen –2009. En bidragande förklaring till de första årens negativa 81Forskning från (Caliendo och Künn, 2015; Lechner och Wiehler, 2011) har tidigare visat att en del av de positiva resultat som observeras för arbetsmarknadspolitiska program för kvinnor drivs av att alternativet till programdeltagande ibland är att bli gravid. Om utfallen följs upp inom en tidsperiod som kan påverka detta beslut kommer skattningarna att vara positivt snedvridna. och , 2011, undersöker detta närmare och finner att detta påverkar utfallen i låg utsträckning i en svensk kontext. Denna marginella påverkan kommer troligen vara av underordnad betydelse då fenomenet sannolikt minskar då även behandlingsgruppen går in och ut från arbetsmarknaden till följd av graviditeter. 82En känslighetsanalys visar att resultaten i huvudsak står sig när effekten av extremvärden i individeffekterna undersöks, se bilaga 1. 83I en känslighetsanalys har kvinnornas observationer viktats om så att fördelningen mellan näringsgrenar blev identisk med männens fördelning (baserat på näringsgren för den enskilda firman t+1). Sedan har modellerna skattats om med de nya vikterna, men skillnaderna blev istället större när en grov indelning gjordes och endast marginellt mindre när SNI-koder på 2-siffernivå användes, se bilaga 1. 84Enligt Arbetskraftsundersökningarna () 2018. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N effekt i figur 6 kan vara att finanskrisen slog hårt mot företagares intäkter jämfört med hur jobbchanserna för jämförelsegruppen drabbades av krisen.85 På kort sikt blir alltså den skattade negativa effekten inte riktigt representativ för den genomsnittliga effekten av SNV. över en konjunkturcykel jämnar detta dock ut sig eftersom företagare även får behålla en relativt större del av intäkterna i en högkonjunktur. Av denna anledning är det särskilt viktigt att uppföljningsperioden sträcker sig över minst en konjunkturcykel. visade Konjunkturbarometer på i genomsnitt 99,4 det vill säga den undersökta perioden täcker ungefär lika många goda som dåliga år.86 Även om den långa uppföljningshorisonten ökar tillförlitligheten i resultaten är det fortfarande möjligt att egenföretagare i viss grad underrapporterar inkomster jämfört med anställda. För att kunna dra mer säkra slutsatser om programmets effekt på de faktiska inkomsterna (den typ av inkomst som kan konsumeras) genomförs känslighetsanalyser. I bilaga 1 skalas företagarinkomster upp innan modellerna skattas om.87 Resultaten blir då istället entydigt positiva för både mäns och kvinnors inkomster. I den högra kolumnen av figur 6 redovisas två olika definitioner på sysselsättning. De två olika definitionerna uppvisar nästan helt spegelvända utvecklingar. Sysselsättning baserad på IFAU:s definition visar en minskad sysselsättningsgrad för SNV efter deltagande. För män blir effekten till slut ungefär noll medan effekten för kvinnor förblir negativ på . Resultaten förändras inte nämnvärt i känslighetsanalysen då eventuell underskattning av företagarinkomster beaktas.88 När istället RAMS-sysselsättningen undersöks är effekten både positiv och som störst för kvinnor över hela perioden, särskilt i början.89 Detta kan förklaras av att alla som erhåller en inkomst (positiv eller negativ) av näringsverksamhet räknas som sysselsatta. Eftersom SNV-deltagare sällan lägger ner företaget kort efter den långa stödperioden blir även den uppmätta effekten mycket hög när denna definition används. Det nedre vänstra diagrammet i figur 6 visar effekten på veckor i arbetslöshet. Deltagande i SNV minskar återflödet till arbetslöshet 85Jobbchansen minskade även för grupper med relativt stark arbetsmarknadsanknytning. Men för de i jämförelsegruppen som fick jobb påverkas lönen knappt alls av konjunktursvängningar. I bilaga 1 Figur 20 redovisas effektskattningar på faktorinkomst fördelat för programstarten. 86Mellan 2008 och 2016 var den i genomsnitt 100. Värdet 100 motsvarar medelvärdet och 10 är standardavvikelsen. 87Antagandet om att de enskilda företagarna underrapporterar med i snitt är baserad på en tidigare studie av och , 2009. 88Se bilaga 1, s. 65 89Vilket även är i linje med tidigare utvärderingar av programmet. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T Effekten avtar dock och blir nästan noll . Det står alltså klart att programmet får arbetssökande att starta egna företag som genererar inkomster efter starten, men att de registrerade inkomsterna är lägre än för arbetssökande som tog del av något annat program eller fortsatte i öppen arbetslöshet. De registrerade inkomsterna är så låga att en stor del av SNV-deltagarna, särskilt kvinnor, inte skulle räknas som sysselsatta. De registrerade inkomsterna är till och med så låga att deltagande i SNV ökar andelen med låg ekonomisk standard i gruppen.90 Men även om effekten på inkomsten ackumulerat över uppföljningsperioden i genomsnitt är noll eller negativ, pekar kurvans utveckling uppåt även för både män och kvinnor. Det är alltså fullt möjligt att inkomsterna fortsätter att stiga , vilket skulle kunna resultera i en sammantaget positiv effekt på ännu . Det kan givetvis även finnas andra värden av att driva egen näringsverksamhet än den inkomst som verksamheten inbringar. Exempelvis kan företagaren uppskatta friheten i att få vara sin egen chef och välja de arbetstider som passar bäst.91 Det kan även finnas en viss status i att identifiera sig som egenföretagare. Men en låg beskattningsbar inkomst leder alltid till en lägre pensionsgrundande inkomst vilket i förlängningen innebär en lägre framtida allmän pension om inte detta senare kompenseras med högre beskattningsbar inkomst. 90Definitionen för låg ekonomisk standard är att disponibelinkomsten är av medianinkomsten för personer . Även dessa resultat håller i en känslighetsanalys då eventuell underrapportering av företagarinkomster beaktas. 91Se exempelvis Benz och , ”Being Independent Is a Great Thing: Subjective Evaluations of Self-Employment and Hierarchy”, 2008. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 6 Effekt av att delta i SNV år 0 Sysselsatt, def. IFAU (p.e.) -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Arbetslöshet (veckor) Sysselsatt, def. RAMS (p.e.) -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 Anm.: Faktorinkomst: Förvärvsinkomster samt kapitalinkomster. IFAU: av medianinkomsten för 45-åringar. Effekten avser att delta i SNV år 0 jämfört med att delta i något annat program eller fortsatt söka arbete som öppet arbetslös. De vertikala strecken är 95-procentiga konfidensintervall beräknade med så kallad bootstrapping med 230 repetitioner klustrade på individnivå. Bandbredden till kernel-funktionen är densamma genom samtliga repetitioner. Antal matchade män: 16 611 deltagare och 715 956 i jämförelsegruppen. Antal matchade kvinnor: 12 680 deltagare och 414 311 i jämförelsegruppen. Källa: Egna beräkningar. I figur 7 redovisas den ackumulerade effekten på olika inkomster uttryckt i procentuell skillnad, arbetslöshet i veckor samt effekten på överskuldsättning mätt som skillnad i procentenheter.92 De ackumulerade inkomsterna sammanfattar effekten av SNV-deltagande i ett mått där påverkan av konjunkturen i genomsnitt blir noll eftersom uppföljningsperioden omfattar en hel konjunkturcykel. För män skattas effekten av SNV till ungefär noll medan kvinnor fick lägre inkomster över de nio uppföljningsåren. Även de ackumulerade transfereringarna minskade till både män och kvinnor med cirka till och med år nio. En betydande faktor till de lägre transfereringarna är att arbetslöshetsveckorna blev betydligt färre, särskilt för män. Men även egenföretagares lägre nyttjandegrad av exempelvis sjukförsäkringen och tillfällig föräldrapenning för vård av barn (VAB) spelar troligtvis en roll här.93 Att ta lån för att göra investeringar och köpa in varor och tjänster är en naturlig del av att driva eget företag och innebär förstås ett risktagande. Men långa perioder av 92Modellerna är skattade på den naturliga logaritmen av de ackumulerade utfallsvariablerna. Estimaten har sedan transformerats till procentuella förändringar för en enklare tolkning. 93Se exempelvis Inspektionen för socialförsäkringen, Sjukfrånvaro och vård av barn bland företagare, 2012. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T låga intäkter kan ge egenföretagare skulder som i värsta fall leder till att de hamnar hos Kronofogden. I avsnitt 4.1.2 definieras överskuldsatt som en långvarig registrering i Kronofogdens verkställighetsregister. Det näst sista resultatet i figur 7 visar att risken att hamna i överskuldsättning ökar efter deltagande i SNV. Detta gäller särskilt för män där sannolikheten ökar , vilket motsvarar en riskökning på (2,motsvarar för kvinnor). Att männens relativa risk ökar mest som de också tjänar mest på egenföretagandet skulle kunna peka på att män som startar företag med hjälp av SNV i genomsnitt är mer risktagande än kvinnor.94 Figur 7 Effekten på risk för överskuldsättning och ackumulerade utfall av att delta i SNV Anm.: Effekten avser att delta i SNV jämfört med att delta i något annat program eller fortsatt söka arbete som öppet arbetslös. De horisontella strecken är 95-procentiga konfidensintervall beräknade med så kallad bootstrapping med 230 repetitioner klustrade på individnivå. Bandbredden till kernel-funktionen är densamma genom samtliga repetitioner. Antal matchade män: 16 102 deltagare och 680 037 i jämförelsegruppen. Antal matchade kvinnor: 12 417 deltagare och 415 452 i jämförelsegruppen. Källa: Egna beräkningar. 4.2.2 Något sämre effekter för högutbildade och utrikes födda Överlag är effekterna likartade för personer med olika utbildningsnivå. Högutbildade män har dock en mindre negativ effekt på den kumulativa arbetslösheten (se figur 8). För högutbildade kvinnor är istället effekten på inkomsten negativ och signifikant jämfört med lägre utbildningsnivåer. 94Caliendo och Künn, ”Getting into the Labor Market: The Effects of Start-Up Subsidies for Unemployed Females”, 2015. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tolkas som att det är särskilt högutbildade kvinnor som förlorar på att starta eget med SNV jämfört med att fortsätta söka jobb som öppet arbetslös eller att delta i andra program hos Arbetsförmedlingen. Även om risken för överskuldsättning ökade mer för män och kvinnor med kortare utbildning var den relativa riskökningen störst för gruppen med eftergymnasial utbildning (för både män och kvinnor). Figur 8 Effekter av SNV fördelat på utbildningsnivå Anm.: Effekten avser att delta i SNV jämfört med att delta i något annat program eller fortsatt söka arbete som öppet arbetslös. De horisontella strecken är 95-procentiga konfidensintervall beräknade med så kallad bootstrapping med 230 repetitioner klustrade på individnivå. Bandbredden till kernel-funktionen är densamma genom samtliga repetitioner. Antal matchade män: 2 426 + 7 316 + 6 333 deltagare och 124 702 + 385 070 + 135 275 i jämförelsegruppen. Antal matchade kvinnor: 1 205 + 5 171 + 6 012 deltagare och 82 831 + 137 114 + 120 790 Källa: Egna beräkningar. Den övergripande bilden från figur 9 är att utrikes födda får något sämre effekter av programmet än inrikes födda. Särskilt effekten på kumulativ faktorinkomst är betydligt mindre gynnsam för utrikes födda, både för män och kvinnor. Även effekten på sysselsättning och överskuldsättning är mindre gynnsam för utrikes födda. Däremot är den relativa riskökningen större för inrikes födda män än för utrikes födda män (jämfört ). i skattningarna för utrikes födda är dock relativt stor (syns på de bredare konfidensintervallen) eftersom analysgruppen är relativt liten. Därför ska resultaten tolkas med viss försiktighet. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T Figur 9 Effekter av SNV fördelat på inrikes och utrikes födda Anm.: Effekten avser att delta i SNV jämfört med att delta i något annat program eller fortsatt söka arbete som öppet arbetslös. De horisontella strecken är 95-procentiga konfidensintervall beräknade med så kallad bootstrapping med 230 repetitioner klustrade på individnivå. Bandbredden till kernel-funktionen är densamma genom samtliga repetitioner. Antal matchade män: 2 818 + 13 255 deltagare och 92 819 + 516 691 i jämförelsegruppen. Antal matchade kvinnor: 1 794 + 10 577 deltagare och 62 635 + 313 754 i jämförelsegruppen. Källa: Egna beräkningar. En mängd olika känslighetsanalyser samt övriga gruppspecifika skattningar baserade på exempelvis väntetider till programstart och näringsgrenar har gjorts. Överlag finner vi inget som förändrar de huvudsakliga slutsatserna (se bilaga 1). Resultatens trovärdighet eller tillförlitlighet brukar mätas i kategorierna intern respektive extern validitet. Den interna validiteten avser i vilken utsträckning resultaten mäter det som avsågs mätas, i detta fall effekten på olika arbetsmarknadsutfall av att delta i SNV. Med den externa validiteten menas i vilken utsträckning effekterna kan anses överförbara, eller representativa, för en annan population, och , än den som studerats. Studier av Arbetsförmedlingens programeffekter lider i princip alltid av