prop · H70371 · 2020-01-29 00:00:00 — Från fastighetsregistret har information om bland annat fastigheternas upplåtelseform, ägandeform och geografiska läge hämtats. Ur energideklarationsregistret har information om byggnaders energiprestanda hämtats och från SCB har information om bland annat de boendes medianinkomst hämtats. Därutöver har uppgifter om bland annat byggnadsår och värdeår243 för fastigheterna hämtats från fastighetstaxeringsregister.244 Flerbostadshusens renoveringsbehov mäts i databasen utifrån byggnadens värdeårsålder. Varje byggnad får, när den är ny, ett nybyggnadsår och ett värdeår. Byggnadens värdeår är från början detsamma som nybyggnadsåret men kan förändras när större investeringar görs i samband med renoveringar. Det som avgör hur mycket värdeåret förändras är renoveringskostnadens storlek i förhållande till den nyproduktionskostnad som SCB fastställer varje år.245 Det finns vissa nackdelar med att mäta renoveringsbehov med hjälp av värdeår. Till exempel registreras inte mindre löpande underhållsåtgärder som inte är av den omfattningen att de påverkar taxeringsvärdet. Det löpande underhållet kan göra att större renoveringsbehov inte uppstår, vilket innebär att en regelbundet upprustad byggnad inte nödvändigtvis behöver ha ett förändrat värdeår. Det finns därmed en risk att metoden kan överskatta renoveringsbehovet något. 243Värdeår uppdateras av skatteverket då en större renovering sker genom en investering som ”värdesäkrar” byggnaden. Ett gammalt värdeår används som en indikator för renoveringsbehov. 244Den sammanställda och kvalitetssäkrade databasen har exempelvis använts i och , Energideklarationen i två vågor - En byggnadsspecifik jämförelse av energiprestanda konstaterar av reducerad energianvändning i svenska flerbostadshus, 2019. 245Boverket & Energimyndigheten, Underlag till den andra nationella strategin för energieffektiviserande renovering, 2016, s. 118. 78 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N fastighetsägare är även sämre på att registrera renoveringsinvesteringar som påverkar värdeåret.246 Med anledning av granskning av stödet till renovering och energieffektivisering kompletterades NBI:s databas med uppgifter från om den geografiska avgränsningen av de stödberättigade bostadsområdena. Matchningen med de stödberättigade områdena gjordes med hjälp av geografisk information (GIS). Då byggnaderna i den ursprungliga databasen är representerade av en koordinat, anses byggnaden kvalificera som stödberättigad om koordinaten för byggnaden faller inom ett stödberättigat område. Matchningen ger en mindre felkälla då stödet egentligen ges till byggnader vars fastighet i någon utsträckning finns inom ett stödberättigat område. Det innebär att antalet stödberättigade byggnader enligt databasen blir något mindre än vad som skulle vara fallet vid en mer utförlig bedömning av fastigheternas exakta läge. Nedan presenteras resultaten av beskrivande analys av information om flerbostadshusen från den nationella databasen. Notera att totala populationen flerbostadshus på nationell nivå enbart utgörs av de flerbostadshus som är upplåtna med hyresrätter. Det innebär att bostadsrätter är exkluderade. Flerbostadshusens antal, ägandeform och byggnadsepok Tabell B 12 Flerbostadshus, stödberättigade och ej stödberättigade Andel flerbostadshus (%) Totalt (NA exkluderat) Källa: bearbetning utifrån nationell databas för flerbostadshus upplåtna med hyresrätter från . Matchningen som gjorts av flerbostadshusen mellan olika register är inte perfekt eftersom registrering av byggnader görs på olika sätt och olika definitioner av flerbostadshus används i de olika registren. Inom forskningsprojektet har det hanterats genom att celler fylls med ”NA” (Not Available) när det finns osäkerheter i matchningen. Sammanlagt berörs 5 143 flerbostadshus, vilket utgör av det totala antalet. I den deskriptiva statistiken som presenteras nedan har kategorin ”NA” exkluderats. Det innebär att samtliga hänvisningar till det totala antalet flerbostadshus eller alla flerbostadshus nedan avser summan av 246Mangold m.fl., ”Socio-economic impact of renovation and energy retrofitting of the stock”, 2016. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G stödberättigade och ej berättigade i Tabell B 12 ovan, det vill säga totalt 82 697 flerbostadshus. De 35 751 stödberättigade flerbostadshusen motsvarar 17 518 fastigheter. (3 106 stycken) av dessa fastigheter har byggnader både inom och utanför stödberättigat område. Tabell B 13 Fördelning av ägarkategorier, stödberättigade och totala antalet (andelar %) 18 499 (51,75) 36 481 (44,12) 3 568 (9,98) 11 135 (13,47) 11 560 (32,34) 28 577 (34,56) 2 120 (5,93) 6 492 (7,85) 35 747* (100) 82 685* (100) Källa: bearbetning utifrån nationell databas för flerbostadshus upplåtna med hyresrätter från . *Det finns saknade värden för ägarkategorin i stödberättigade (4 stycken eller av samtliga stödberättigade) och i Alla flerbostadshus (12 stycken eller av hela populationen) som har exkluderats. Tabell B 14 Fördelning utifrån byggnadsår bland stödberättigade och totala antalet (andelar %) (16,08) 18 783 (22,71) (17,16) 15 549 (18,80) (36,70) 22 616 (27,35) (30,06) 25 749 (31,14) 35 751 (100) 82 697 (100) Källa: bearbetning utifrån nationell databas för flerbostadshus upplåtna med hyresrätter från . 80 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Flerbostadshusens fördelning – geografisk och enligt marknadsläge Geografisk fördelning utifrån län Tabell B 15 Stödberättigade och totala antalet flerbostadshus i respektive län Andel (%) Källa: bearbetning utifrån nationell databas för flerbostadshus upplåtna med hyresrätter från . R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G Geografisk fördelning utifrån olika kommungruppsindelningar Tabell B 16 Antalet flerbostadshus efter indelning i olika kommuntyper (andelar %) Storstäder och storstadsnära kommuner (13,17) 19 814 (23,96) Större städer och kommuner nära större stad (46,28) 36 524 (44,17) Mindre städer/tätorter och (40,55) 26 359 (31,87) 35 751 (100) 82 697 (100) Källa: bearbetning utifrån nationell databas för flerbostadshus upplåtna med hyresrätter från . Det finns flest flerbostadshus i större städer och kommuner nära en större stad vad gäller både totala populationen och de stödberättigade flerbostadshusen. Andelen stödberättigade flerbostadshus är lägre i storstäder och storstadsnära kommuner och högre i mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner jämfört med fördelningen av den totala populationen flerbostadshus. Tabell B 17 Andelen stödberättigade flerbostadshus av totala antalet för respektive kommuntyp Andel (%) Storstäder och storstadsnära kommuner (referenskategori) Större städer och kommuner nära större stad -51,5291 Mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner Källa: bearbetning utifrån nationell databas för flerbostadshus upplåtna med Anm.: Om |t-värde|>1,96 innebär det en statistiskt säkerställd skillnad. Jämfört med referenskategorin storstäder återfinns de stödberättigade flerbostadshusen i högre utsträckning i mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner och i större städer och kommuner nära större städer. Skillnaderna är statistiskt säkerställda. 82 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B 18 Antalet flerbostadshus efter indelning utifrån kommuners marknadsläge247 (andelar %) 3 348 (9,36) 4 489 (5,43) 2 906 (8,13) 4 170 (5,04) (22,53) 12 981 (15,70) (59,98) 61 057 (73,83) 35 751 (100) 82 697 (100) Källa: bearbetning utifrån nationell databas för flerbostadshus upplåtna med hyresrätter från . Jämfört med fördelningen av den totala populationen flerbostadshus, återfinns en lägre andel av de stödberättigade flerbostadshusen i kommuner med mycket starka marknader, och högre andelar i övriga kommungrupper, utifrån marknadsläge. Tabell B 19 Fördelningen av stödberättigade flerbostadshus utifrån kommuners marknadsläge248 Andel (%) Mycket svag marknad (referenskategori) -53,7716 Källa: bearbetning utifrån nationell databas för flerbostadshus upplåtna med Anm.: Om |t-värde|>1,96 innebär det en statistiskt säkerställd skillnad. Jämfört med referenskategorin mycket svag marknad, återfinns de stödberättigade flerbostadshusen i lägre utsträckning på mycket starka, starka och svaga marknader. Skillnaderna är statistiskt säkerställda. Den genomsnittliga värdeårsåldern för de stödberättigade flerbostadshusen är , medan den genomsnittliga värdeårsåldern för det totala antalet flerbostadshus är . Det innebär att renoveringsbehovet i genomsnitt är 247Kommunerna har delats in enligt den bedömning av kommunernas marknadsläge som gjordes av Evidens i en underlagsrapport till , Svaga bostadsmarknader 2017–2025, dnr 7222/2017. Underlaget användes av i rapporten av ny- och ombyggnad av bostäder på landsbygden, 2019. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G något mindre i flerbostadshusen i de stödberättigade områdena jämfört med i hela populationen av flerbostadshus. Antalet stödberättigade flerbostadshus med en värdeårsålder på eller högre är 12 355 stycken eller av totala antalet stödberättigade. Antalet flerbostadshus med värdeårsålder på eller högre i den totala populationen är 30 096 stycken eller cirka 38 procent.249 Den genomsnittliga energiprestandan i de stödberättigade flerbostadshusen är 148,48 kWh/m² (Atemp) och år Den genomsnittliga energiprestandan i det totala antalet flerbostadshus är 146,51 kWh/m² (Atemp) och år. Den genomsnittliga energiprestandan är därmed något sämre i flerbostadshusen i stödberättigade områden jämfört med hela populationen av flerbostadshus på nationell nivå. Antalet stödberättigade flerbostadshus som har en energiprestanda på 130 kWh/m² (Atemp) och år eller sämre är 24 725 stycken, vilket är av det totala antalet stödberättigade flerbostadshus. Flerbostadshusens energiprestanda och renoveringsbehov Antalet stödberättigade flerbostadshus som har en energiprestanda på 130 kWh/m² (Atemp) och år eller sämre samt har en värdeårsålder på eller högre är totalt 8 856 stycken, vilket är av det totala antalet stödberättigade flerbostadshus. Det totala antalet flerbostadshus som har en energiprestanda på 130 kWh/m² (Atemp) och år eller sämre, och en värdeårsålder på eller högre, är 21 575 stycken, vilket motsvarar av den totala populationen flerbostadshus.250 Medianinkomst bland de boende i flerbostadshusen Den genomsnittliga medianinkomsten hos invånarna i de stödberättigade flerbostadshusen är 168 medan den genomsnittliga medianinkomsten hos invånarna i det totala antalet flerbostadshus är 194 . 249För variabeln renoveringsbehov finns det saknade värden, 3 366 av totala antalet flerbostadshus (motsvarar 1 487 för de stödberättigade), vilka har exkluderats i beräkningen. En känslighetsanalys har även genomförts där de saknade värdena för renoveringsbehov har exkluderats i samtliga beräkningar. Resultaten av känslighetsanalysen visar att det endast sker små förändringar i beräknade andelar och genomsnitt till följd av detta. De jämförelser av storleksordningar som görs påverkas inte alls. 84 R I K S R E V I S I O N E N stöd till renovering och energieffektivisering har granskat stödet till renovering och energieﬀektivisering av hyresbostäder i områden med socioekonomiska utmaningar. Stödet fanns , –2018. Granskningen visar att stödet inte varit ändamålsenligt utformat för att nå avsedda syften. Det gav inte tillräckliga incitament att öka takten på renovering och energieﬀektivisering och det är även oklart i vilken utsträckning det kan skydda hyresgästerna mot orimliga hyreshöjningar. Bara en bråkdel av de anslagna medlen har använts och stödet bidrog därmed endast marginellt till politiska mål. Det ﬁnns även en risk för att stödet har ﬁnansierat åtgärder som ändå skulle ha blivit av. En förklaring till bristerna är att regeringens beslutsunderlag vid införandet var otillräckliga. Det saknades analyser av vilka problem stödet skulle avhjälpa, vilka tänkbara eﬀekter stödet skulle få och hur det skulle samverka med andra beﬁntliga styrmedel. Om regeringen överväger att införa liknande stöd rekommenderar därför regeringen bland annat att utforma stödet utifrån en analys av vilka problem det ska avhjälpa, en konsekvensanalys av tänkbara eﬀekter samt enklare ansöknings- och uppföljningsprocesser. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om stöd till renovering och energieffektivisering