prop · H70393 · 2020-03-09 00:00:00 — , svar på faktagranskning av , dnr. , skriftligt svar på scenarioutskick, 6970-2018, . i län, skriftligt svar, dnr. , skriftligt svar från Polisregion , . , skriftligt svar från Polisregion , . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN definition av adekvat kapacitet för krisberedskapen avseende radiologiska nödsituationer innefattar bland annat mandat och ansvar, organisation och bemanning, samordning/samverkan, planering och rutiner, verktyg, utrustning och anläggningar, övningar samt ledningssystem. har också fastställt följande mål för hanteringen av en nukleär eller radiologisk nödsituation:191 •att återta kontroll över situationen och mildra konsekvenserna; •att rädda liv; •att undvika eller minimera allvarliga deterministiska effekter;192 •att ge första hjälpen, nödvändig medicinsk behandling och hantera behandlingen av strålningsskador; •att minska risken för stokastiska effekter;193 •att hålla allmänheten informerad och upprätthålla allmänhetens förtroende; •att i möjligaste mån minska de icke-radiologiska konsekvenserna; •att i möjligaste mån skydda egendom och miljö; •att i möjligaste mån förbereda återgång till normal social och ekonomisk verksamhet. 191IAEA, Safety Standards: Preparedness and Response for a Nuclear or Radiological Emergency, 2015, s. 6–7. 192Enligt Föreskrifter om ändring i föreskrifter (SSMFS 2018:1) om grundläggande bestämmelser för tillståndspliktig verksamhet med joniserande strålning definieras deterministiska hälsoeffekter som skador av joniserande strålning som uppträder när stråldosen överskrider ett tröskelvärde, som är olika för olika hälsoeffekter, och där allvarlighetsgraden ökar med ökande stråldos. 193Enligt samma föreskrifter definieras stokastiska hälsoeffekter som skador av joniserande strålning som kan uppstå utan att ett tröskelvärde har överskridits, där sannolikheten för skada ökar med ökad stråldos och allvarlighetsgraden är oberoende av stråldosen. OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN standard för krisberedskap och insatser vid nukleära eller radiologiska nödsituationer194 1.Regeringen ska se till att ett integrerat och koordinerat krishanteringssystem för beredskap och insatser vid en nukleär eller radiologisk nödsituation inrättas och upprätthålls. 2.Regeringen ska se till att roller och ansvar för beredskap och åtgärder vid en nukleär eller radiologisk nödsituation är tydligt definierade och tilldelade. 3.Relevanta internationella organisationer ska samordna sina förberedelser för att ha en beredskap för en nukleär eller radiologisk nödsituation och 4.Regeringen ska se till att en riskbedömning görs i syfte att skapa en grund för ett riskanpassat tillvägagångssätt i beredskap för och insatser vid en nukleär eller radiologisk nödsituation. 5.Regeringen ska se till att skyddsstrategier utvecklas, motiveras och optimeras i beredskapsskedet för att effektivt vidta skyddsåtgärder och andra åtgärder effektivt vid en nukleär eller radiologisk nödsituation. 6.Regeringen ska se till att en ordning finns på plats för lämplig hantering av nödinsatser vid nukleära eller radiologiska nödsituationer. 7.Regeringen ska se till att en ordning finns på plats för att skyndsamt identifiera och rapportera en nukleär eller radiologisk nödsituation samt för att aktivera krisåtgärder. 8.Regeringen ska se till att en ordning finns på plats för att kunna vidta konsekvenslindrande åtgärder vid en nukleär eller radiologisk nödsituation. 9.Regeringen ska se till att en ordning finns på plats för att bedöma nödsituationer och för att effektivt vidta brådskande skyddsåtgärder och andra åtgärder vid en nukleär eller radiologisk nödsituation. 10.Regeringen ska se till att en ordning finns på plats för att tillhandahålla allmänheten som drabbas av eller kan drabbas av en nukleär eller radiologisk nödsituation med information som är nödvändig för dess skydd, att snabbt kunna varna den och instruera den om vilka åtgärder som ska vidtas. 11.Regeringen ska se till att en ordning finns på plats för att skydda räddningspersonal och för att skydda hjälppersonal vid en nukleär eller radiologisk nödsituation. 12.Regeringen ska se till att en ordning finns på plats för att tillhandahålla lämplig medicinsk screening och prioritering, medicinsk behandling samt mer långsiktiga åtgärder för människor som kan komma att drabbas vid en nukleär eller radiologisk nödsituation. 13.Regeringen ska se till att en ordning finns på plats för att kommunicera med allmänheten under en nukleär eller radiologisk nödsituations hela förlopp. 194IAEA, Safety Standards: Preparedness and Response for a Nuclear or Radiological Emergency, General . GSR Part 7, översättning. OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA 14.Regeringen ska se till att en ordning finns på plats för att effektivt vidta tidiga skyddsåtgärder och andra åtgärder vid en nukleär eller radiologisk nödsituation. 15.Regeringen ska se till att radioaktivt avfall hanteras på ett säkert och effektivt sätt vid en nukleär eller radiologisk nödsituation. 16.Regeringen ska se till att en ordning finns på plats för att lindra ickeradiologiska konsekvenser av en nukleär eller radiologisk nödsituation och av nödinsatser. 17.Regeringen ska se till att adekvata förberedelser finns för att dra nytta av, samt bidra med, internationellt stöd för beredskap för och åtgärder vid en nukleär eller radiologisk nödsituation. 18.Regeringen ska se till att en ordning finns på plats och har implementerats för att få en nukleär eller radiologisk nödsituation att upphöra, med hänsyn till behovet av att återuppta social och ekonomisk verksamhet. 19.Regeringen ska se till att den nukleära eller radiologiska nödsituationen och beredskapsinsatser analyseras i syfte att identifiera vilka åtgärder som behöver tas för att undvika andra nödsituationer och för att förbättra krishanteringsorganisationen. 20.Regeringen ska se till att mandat för beredskap för och hantering av en nukleär eller radiologisk nödsituation tydligt fastslås. 21.Regeringen ska se till att den övergripande organisationen för beredskap och insatser vid en nukleär eller radiologisk nödsituation är tydligt definierad och bemannad med tillräcklig personal som är kvalificerad och bedöms som lämplig för dess tilltänkta uppgifter. 22.Regeringen ska se till att det finns en ordning på plats för att samordna beredskap och insatser vid en nukleär eller radiologisk nödsituation mellan den operativa organisationen och myndigheter på lokal, regional och nationell nivå och, i förekommande fall, på internationell nivå. 23.Regeringen ska se till att nödvändiga planer och förfaranden för effektiv hantering av en nukleär eller radiologisk nödsituation upprättas. 24.Regeringen ska se till att adekvat logistiskt stöd och resurser tillhandahålls för att möjliggöra att krishanteringsfunktioner vidtas effektivt vid en nukleär eller radiologisk nödsituation. 25.Regeringen ska se till att personal som är relevant för insatser i nödsituationer deltar i regelbundna övningar och utbildning för att tillförsäkra att den är kompetent att effektivt lösa sina tilldelade uppgifter vid en nukleär eller radiologisk nödsituation. 26.Regeringen ska se till att ett program upprättas inom ramen för ett integrerat ledningssystem för att säkerställa tillgänglighet och tillförlitlighet när det gäller all utrustning, kommunikationssystem och anläggningar, planer, förfaranden och andra förberedelser som är nödvändiga för hanteringen av en nukleär eller radiologisk nödsituation. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Scenario med frågor som skickades ut till berörda aktörer Fas 1: Höjd beredskap och haverilarm 03.00 lördagen meddelar vakthavande ingenjör () vid att man har gått upp i höjd beredskap. Anledningen är att kylsystemet i reaktor X har slutat att fungera och att det inte är säkert att problemet kan lösas i närtid. 06.00 går ut med ett haverilarm. Kylningen av reaktorn fungerar fortfarande inte, och uppskattningsvis hälften av kylvattnet i reaktortanken har kokat bort. har det upptäckts brister i haverifiltret, vilket riskerar att leda till omfattande utsläpp av radioaktiva ämnen till luften. slår vädret om och ett lågtryck kommer in från sydväst med starka vindar och regn. Fas 2: Reaktorhaveri med härdsmälta och omfattande utsläpp av radioaktiva ämnen meddelar att reaktor X har havererat, och att reaktorhärden smält igenom reaktortanken. Eftersom haverifiltret inte fungerar pågår ett omfattande utsläpp av radioaktiva ämnen i luften, och delar av detta utsläpp har börjat falla till marken i ett område norr och öster om . De starka vindarna för med sig en radioaktiv plym mot , övriga och vidare uppåt landet. Fas 3: Situationen vid under kontroll; omfattande markbeläggning i västra och samt i östra efter haveriet är situationen inne på kärnkraftverket under kontroll. Reaktor X har isolerats och hålls kyld. Den personal som finns på plats arbetar i korta skift för att minimera exponering för strålning. Lågtrycket som tidigare drog in från sydväst har fört med sig radioaktivt nedfall i ett område som omfattar västra och samt östra . OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA Under varje fas vill vi ha svar på följande frågor: •Vilka åtgärder skulle din myndighet vidta och under vilken tidsperiod skulle dessa genomföras? Finns det planer för detta ? •Vilka andra aktörer skulle din myndighet ha kontakt med, när det gäller varning/larmning respektive samordning? •Vad skulle behöva samordnas med andra aktörer? •Skulle det finnas resurs- och mandatmässiga förutsättningar att lösa arbetet på ett effektivt sätt (exempelvis avseende om statlig räddningstjänst enligt 4 kap. 6§ LSO råder eller inte)? Om inte, vad skulle saknas? •Vilka skulle de största utmaningarna och problemen i hanteringen vara? Observera att vi ber er att svara på hur hanteringen skulle gå till under de förutsättningar och med den beredskap som skulle finnas det datum som anges i scenariot. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Konsekvenser av en kärnteknisk olycka195 Negativa effekter på liv och hälsa Kärntekniska olyckor kan få både direkta och långsiktiga konsekvenser för människors fysiska hälsa. I närheten av en havererad reaktorhärd eller vid annan exponering av kärnämne finns det risk för direkta strålningsskador, så kallade deterministiska skador, som innefattar fosterskador, skador på benmärg samt mag- och tarmslemhinnor, nervskador, hudrodnad, håravfall, sterilitet Ett utsläpp från en kärnteknisk anläggning kan också medföra att radioaktiva ämnen sprids över stora områden, med ökad risk för långsiktiga, stokastiska skador såsom fosterskador och cancer.198 Både deterministiska och stokastiska skador kan leda till dödsfall, men på olika lång sikt. Utsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnteknisk olycka skapar oro bland befolkningen och riskerar att få allvarliga psykosociala konsekvenser för människor som behöver utrymma sina hem eller på andra sätt drabbas av olyckan. Efter olyckan i konstaterades psykiska konsekvenser i form av ökad ångest och post-traumatisk stress, och i en bedöms de allvarligaste hälsoeffekterna för befolkningen i sin helhet från olyckan vara av psykosocial karaktär.199 Enligt SSM är de avgjort största hälsoeffekterna efter en kärnteknisk olycka med omfattande utsläpp av radioaktiva ämnen, inklusive dödsfall, av psykosocial karaktär.200 195Bilagan är skriven av och beskriver i stora drag de konsekvenser som en kärnteknisk olycka kan få. Redogörelsen gör inte anspråk på att vara heltäckande. 196Enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet avses med kärnämne: a) uran, plutonium eller annat ämne som används eller kan användas för utvinning av kärnenergi (kärnbränsle) eller förening i vilken sådant ämne ingår, b) torium eller annat ämne som är ägnat att omvandlas till kärnbränsle eller förening i vilken sådant ämne ingår, c) använt kärnbränsle som inte har placerats i slutförvar. 197IAEA, Health effects of radiation (acute and late effects), to Radiological Emergency Handling Complex Situations, , , 2013. 198Länsstyrelserna, MSB och SSM, Information om strålskydd vid kärnkraftsolycka, informationsblad, 2016, s. 4. 199UNITED NATIONS, Sources, Effects and Risks of Ionizing Radiation, UNSCEAR 2013 Report, Vol. 1, : Levels and Effects, s. 10. 200Intervju med företrädare för . OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA Störningar i samhällsviktig verksamhet Markbeläggningen efter ett omfattande utsläpp av radioaktiva ämnen till luften kan göra stora områden obrukbara, vilket också kan inkludera samhällsviktig verksamhet såsom vägar, hamnar och annan transportinfrastruktur, vattentäkter, infrastruktur för eldistribution, skolor och sjukhus. En kärnteknisk olycka kan därmed allvarligt försämra samhällets funktionalitet. Samhällsekonomiska och miljörelaterade konsekvenser Kostnaderna för storskalig sanering och ersättning till enskilda skulle uppgå till mycket stora belopp, men de ekonomiska konsekvenserna av en kärnteknisk olycka är inte begränsade till kostnader för hanteringen av själva olyckan. Även utrikeshandeln kan påverkas genom bortfall i export till följd av att svenska produkter blir eller misstänks vara kontaminerade, samt av att importen av utländska varor skulle kunna öka. beräknades kostnaden för ett allvarligt kärnkraftshaveri i till några ,201 och olyckan i bedöms kunna komma att kosta det japanska samhället uppemot motsvarande 5 500 miljarder kronor.202 Utsläpp av radioaktiva ämnen vid en kärnteknisk olycka kan även få allvarliga konsekvenser för viktiga miljövärden såsom lidande bland djur och förstörelse av känsliga naturområden. Stora rekreationsområden kan också bli obrukbara. Minskat förtroende för staten Oro för hälsoeffekter och eventuellt missnöje med hanteringen av en kärnteknisk olycka riskerar att minska förtroendet för staten. Dessutom kan folkligt missnöje få stora politiska följder. 201Statens strålskyddsinstitut, Risk- och sårbarhetsanalys , 2004. 202Japan Times, “Real cost of disaster will reach ¥70 trillion, or triple government’s estimate: think tank”, 2017, hämtad . Detta skulle motsvara av landets BNP . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Övriga nationella myndigheter som ingår i den nationella beredskapsplanen för hanteringen av en kärnteknisk olycka Uppgifter vid en kärnteknisk olycka • Stödja hälso- och sjukvården med råd om medicinskt omhändertagande • Rapportera till () genom internationella hälsoreglementet (IHR). • Minska konsekvenserna för jordbrukssektorn vid nedfall av radioaktiva • På uppdrag av regeringen lämna ett situationsanpassat underlag angående ersättning till enskilda. • Kontrollera att gränsvärden för radioaktiva ämnen i livsmedel, inklusive dricksvatten, inte överskrids. • Ge information till kontrollmyndigheter, livsmedelsproducenter, handel och konsumenter i samband med en kärnteknisk olycka. • Ansvara för avspärrning och utrymning samt registrering i samverkan med • Ha nationella resurser såsom , nationella bombskyddet och polisflyget. • Ansvara för information och råd i frågor som har med arbetsmiljö och arbetarskydd att göra efter en kärnteknisk olycka. • Utarbeta föreskrifter för arbetsmiljö. • Fortlöpande ge väderprognoser till räddningsledning och expertmyndigheter. • Ta emot larm vid en utländsk kärnteknisk olycka. • Ha ständig beredskap för att göra dagliga beräkningar av spridning av utsläpp från en kärnteknisk olycka oavsett om den är inhemsk eller har skett • Ansvara för miljöräddning till sjöss och bistå med bland annat att varna sjöfarande och i samråd med polisen genomföra utrymning till sjöss, samt omdirigera sjögående trafik. • Planera, leda och organisera den svenska sjö- och flygräddningstjänsten i svenskt territorialvatten, visst internationellt vatten och de tre största sjöarna (, och ). • Upprätthålla en grundläggande beredskap för att samhällsviktiga transporter ska kunna utföras, bland annatgenom byggande och drift av statliga vägar och järnvägar och genom att via överenskommelser med flygplatshållare säkerställa att det finns ett nationellt nät av flygplatser. • Kunna förutse och begränsa konsekvenserna inom rennäringen. • Ansvara för att det finns en effektreserv tillgänglig om det uppstår effektbrist i • Med befintlig förmåga lösa uppgifter kopplade till utrymning, sjuktransport, anvisning, sanering, prognostisering, trafikledning, kontroll, analys, mätning och indikering, stöd till civil ledning, stöd till sjukvårdstjänst och logistikstöd. Källa: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Nationell beredskapsplan för hanteringen av en kärnteknisk olycka, 2015, s. 7–12. OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Moment i statens förebyggande arbete och i hanteringen av en kärnteknisk olycka Statens säkerhetsarbete när det gäller kärnteknisk verksamhet omfattar flera olika åtgärder som ska vidtas i förebyggande syfte, under den akuta fasen av en kärnteknisk olycka samt för att återgå till ett fungerande samhälle anpassat till den situation som råder efter olyckan. Nedan följer en kortfattad redogörelse för dessa åtgärder.203 Ansvaret för säkerheten vid de kärntekniska anläggningarna ligger hos tillståndshavarna som äger och driver dem, och statens ansvar avseende att förhindra att en olycka inträffar består i att utöva tillsyn av denna verksamhet samt förvarna och respondera vid antagonistiska hot eller angrepp. De myndigheter som ska hantera en eventuell kärnteknisk olycka utför också viktiga förberedande åtgärder som syftar till att undvika eller lindra konsekvenserna av en kärnteknisk olycka. Det är fråga om att utveckla beredskapen och vilka skyddsåtgärder som ska kunna vidtas. Det handlar också om att samordna dessa åtgärder och ta med dem i beredskapsplaneringen. SSM ansvarar för att genomföra tillsyn för att kontrollera att tillståndshavarna uppfyller kraven i de föreskrifter som SSM har meddelat.204 har också tillsynsmandat kopplat till de tre kärnkraftverken.205 SSM har till skillnad från Svenska kraftnäts sanktionsmöjligheter och kan exempelvis stänga ned en reaktor om kraven enligt föreskrifterna inte följs. Tidig förvarning och respons vid antagonistiska hot och angrepp När det gäller att bemöta antagonistiska hot och angrepp mot kärntekniska anläggningar har SSM en samordnande roll i fråga om informationsspridning vid en olycka, medan det operativa ansvaret åligger . Åtgärder inbegriper tidig förvarning vid en förändrad hotbild och respons vid ett pågående angrepp. 203Denna redogörelse har stämts av med granskade myndigheter och tar upp åtgärder som har en koppling till de granskade myndigheterna. Redogörelsen gör inte anspråk på att vara heltäckande. 204Enligt 8 kap. 1 § strålskyddsförordningen (2018:506). 205Enligt 7 kap. 1 § säkerhetsskyddsförordningen (2018:685). OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA Vid en kärnteknisk olycka ansvarar för statlig räddningstjänst och utser en räddningsledare som leder räddningsinsatsen. De främst berörda aktörerna ska kontaktas vid förutbestämda larmnivåer för att de ska kunna aktivera sina krisorganisationer och i sin tur kontakta andra aktörer. Kärnkraftverken kan utlysa anläggningsberedskap om en händelse inträffar som ställer krav på stöd till den ordinarie linjeorganisationen för att hantera situationen och om händelsen inte bedöms påverka anläggningens säkerhet; höjd beredskap om en händelse eller störning som hotar anläggningens säkerhet har inträffat men inga utsläpp av radioaktiva ämnen som påkallar skyddsåtgärder för omgivningen har förekommit och haverilarm vid en händelse eller störning som medför att utsläpp pågår eller inte kan uteslutas inom de närmaste . Händelsen medför att skyddsåtgärder utanför anläggningsområdet Vid kärnbränslefabriken och vid Clab kan områdeslarm utlysas, vilket innebär att en händelse eller störningar skett som hotar anläggningens säkerhet och att ett utsläpp av radioaktiva ämnen som påkallar skyddsåtgärder för omgivningen pågår eller inte kan uteslutas.207 Vid kärnkraftverken finns en förstärkt förmåga att varna omgivningen. Systemen består både av tyfoner och särskilda radiomottagare () som delats ut till bosatta i den inre beredskapszonen omkring kärnkraftverken.208 Information och larmning till myndigheter är kopplat till ovan nämnda informations- och larmnivåer. Anläggningsberedskap är en informationsnivå, medan höjd beredskap och haverilarm är larmnivåer. Vid samtliga dessa tre nivåer kontaktar tillståndshavaren både och . Vid höjd beredskap och haverilarm sker dessutom larmning via SOS Alarm. Vid haverilarm har också delegerat ansvaret att initiera varning av allmänheten Räddningsledaren kan besluta att utrymma ett visst område i syfte att minska risken för att människor exponeras för radioaktiva ämnen som kan släppas ut vid en kärnteknisk olycka.209 I ett tidigt skede kan utrymning genomföras i förebyggande syfte, och i en befintlig exponeringssituation kan utrymning genomföras om markbeläggning av radioaktiva ämnen bedöms vara för hög för att 206Enligt bilaga 1 till SSMFS 2014:2. 208Dessa beskrivs i länsstyrelsernas beredskapsplaner för olyckor vid kärnkraftverken. 2096 kap. 2 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN människor ska kunna stanna kvar. Utrymning på grund av markbeläggning ska vara genomförd innan den radiologiska nödsituationen, och därmed räddningstjänst, kan avslutas i ett visst område.210 Om utrymning inte bedöms vara möjligt eller lämpligt kan räddningsledaren rekommendera människor inom ett visst område att stanna inomhus och stänga alla dörrar och fönster medan plymen av radioaktiva ämnen blåser förbi.211 Bostäder erbjuder ett skydd i samband med utsläpp från Intag och extrautdelning av jodtabletter I syfte att förhindra att radioaktiv jod upptas av människors sköldkörtlar och därmed öka risken för cancer kan räddningsledaren eller SSM rekommendera intag av jodtabletter. Det är i första hand viktigt för personer samt gravida, eftersom strålning inte ökar risken för sköldkörtelcancer hos människor över 40 år.212 Beroende på olyckans natur kan extrautdelning av jodtabletter behövas i områden utanför den inre beredskapszonen. Mätning av radioaktiv markbeläggning efter en kärnteknisk olycka är avgörande för att besluta om både räddningsinsatser och långsiktig utrymning. I det längre perspektivet syftar strålningsmätningen till att ge underlag för beslut om åtgärder inom jordbruksnäringen och uppföljning av effekter av vidtagna åtgärder. Strålningsmätning är också ett led i mediciniska uppföljningar av exponerade grupper, exportkontroll, miljöövervakningsprogram I syfte att undvika att människor får i sig radioaktiva ämnen genom föda (så kallad intern exponering) ska ge information om restriktioner vid konsumtion av vissa livsmedel och vatten som sannolikt är förorenade (kontaminerade).214 Särskilt brådskande är det att införa omedelbara restriktioner för intag av dricksvatten, och för intag av kontaminerad mjölk, som kan nå affärerna inom loppet av ett dygn.215 210SSM, svar på faktagranskning av , . 211Enligt 4 § 2 stycket Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om information vid nödsituationer där det finns risk för strålning (MSBFS 2017:3). 212SSM:s faktablad om jod, . 213Länsstyrelsen i län, Beredskapsprogram för räddningstjänst vid kärnteknisk olycka i län, 2017, s. 21. 214Enligt 4 § 2 stycket Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om information vid nödsituationer där det finns risk för strålning, MSBFS 2017:3. 215Workshop med de granskade myndigheterna, , svar från SSM. OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA Efter en kärnteknisk olycka är det viktigt att återgå till ett fungerande samhälle anpassat till den situation som råder, på ett kontrollerat sätt och med möjlighet till intressentmedverkan så att beslut om vad som ska gälla i påverkade områden blir berättigade och håller . Detta ställer krav på att vissa åtgärder vidtas, vilket i sin tur kräver planering på förhand.