prop · H70390 · 2020-03-19 00:00:00 — Arbetet med att undanröja gränshinder inom regionen fortsatte i samarbete med regionala och nationella aktörer. Regeringen fattade nya beslut om gränskontroll vid inre gränser som gäller till och med . återinförde gränskontroller vid den inre gränsen mot . Förbindelserna mellan och är mycket goda. präglades det politiska utbytet av det isländska ordförandeskapet i och landets samordningsansvar för de nordiska och nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetena. Totalt besökte 14 svenska ministrar och i samband med möten i nordiskt format förekom det ofta möten mellan svenska och isländska företrädare, till exempel mellan statsministrarna . HKH Kronprinsessan besökte 10–för att delta i den isländska . Det isländska Alltingets talman . Sigfússon med delegation besökte 14–. En stor del av de nordiska land- och havsområdena ligger i den arktiska regionen och är en viktig komponent i de nordiska ländernas nära De nordiska ländernas politiska företrädare möts regelbundet och diskuterar ofta frågor som rör , inklusive utrikes- och säkerhetspolitiska aspekter samt klimat och miljö. ägde rum i samband med session i . anslutning genomfördes också en nordisk paneldiskussion om på ministernivå på i . Nordiska ministerrådets samarbetsprogram Partnerskap för utgör ramen för projekten och aktiviteterna i . (2018–2021) hållbarhetsperspektiv baserat på Agenda 2030 med fyra huvudteman Skr. 2019/20:90 (people, planet, prosperity och partnership). programmet totalt ca , inklusive de politiskt prioriterade projekten. Även inom andra delar av samarbetet inom pågår projekt med arktiskt fokus – särskilt inom ramen för miljö- och klimatsektorn, men även vad gäller hållbar turism. Det parlamentariska samarbetet inom om och sker bland annat genom den permanenta arktiska parlamentarikerkommittén (SCPAR) som arrangerar arktiska parlamentarikerkonferenser. 2019 var ett mellanår utan arktiska parlamentarikerkonferenser, men ett SCPAR-kommittémöte hölls i . Arktiska rådets arbete präglades av utrikesministermötet i . sedan rådets tillkomst kunde man inte enas om en gemensam ministerdeklaration, främst på grund av oenighet om behovet av referenser till klimatutvecklingen i regionen. Ministrarna kunde dock anta en rapport med bland annat arbetsplaner för rådets arbetsgrupper inför nästa tvåårsperiod samt mandat för nya politiskt prioriterade projekt. Exempel på viktiga aktiviteter för svensk del är lanseringen av ett projekt om marin nedskräpning och ett annat om våtmarker och biologisk mångfald. I samband med utrikesministermötet lämnade över ordförandeskapet till för perioden – 2021. belystes vikten av en aktiv EU-roll i Arktisfrågor ytterligare i olika sammanhang, bland annat i samband med att EU och gemensamt var värd för högnivåkonferensen i . Konferensen samlade regeringsföreträdare, lokala och regionala myndigheter, urfolksrepresentanter, experter och andra intressenter från ett 30-tal länder. Programmet fokuserade på frågor som internationell samverkan i , klimatförändringar, miljöpåverkan och hållbar ekonomisk utveckling i regionen. En särskild urfolksdialog riktade uppmärksamhet på urfolkens traditionella kunskaper och bidrag till utvecklingen i . Vid ministerrådets möte antog EU:s utrikesministrar rådslutsatser som tar fasta på vikten av ett fortsatt starkt EU-engagemang för och förespråkar en uppdatering av det gemensamma meddelandet om en integrerad EU-politik för . Arbetet med att ta fram en förnyad svensk strategi för den arktiska regionen påbörjades under slutet av året och kommer att färdigställas . Det sker mot bakgrund av ett i snabb förändring. Viktiga drivkrafter för denna utveckling är den globala uppvärmningen och det ökande geopolitiska intresset, vilket får implikationer för miljö och klimat, ekonomisk aktivitet, levnadsvillkor och den säkerhetspolitiska miljön i regionen. Övriga nordiska länder står också i begrepp att ta fram förnyade Arktisstrategier. I ingår , , , , , och EU. Samarbetet bedrivs på både nationell och regional nivå. Ordförandeskapet är tvåårigt och roterar mellan de fyra förstnämnda länderna. nationella ordförandeskap avslutades . Mellanfolkliga kontakter, inte minst mellan ungdomar, jämställdhet och hållbar utveckling, stod i centrum . Resultat nåddes bland annat inom miljö och klimat, bioekonomi, turism, transport, krisberedskap, räddningstjänst och kultur. hölls flera stora möten och evenemang i regionen, bland annat urfolkskongress och urfolkstoppmöte, transportministermöte, parlamentarikerkonferens, Barents Rescue och . Genom ett framgångsrikt arbete minskade antalet särskilt förorenade områden i nordvästra , reviderades den gemensamma transportplanen och antogs en deklaration om hållbara transporter. Förberedelser inleddes också inför miljöministermötet i 4–. nationella ordförandeskap avslutades vid utrikesministermötet i , då en framåtblickande deklaration antogs. Ungdomsrekommendationer välkomnades också, med syfte att lyfta ungdomsperspektivet inom samtliga samarbetsområden. Dagen innan hade övertagit det regionala ordförandeskapet, något som ger kontinuitet åt samarbetet och bidrar till att de kärnområden som varit i fokus för det nationella ordförandeskapet följs upp på ett betryggande sätt. tog tillsammans med över ordförandeskapet i arbetsgruppen för hälsa och sociala frågor. Prioriterade områden är förbättrad hälsa, bättre förutsättningar för barn och ungdomars utveckling samt ökad tillgång till hälsovård i glesbygden. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Nordiskt samarbete 2019