prop · H80355 · 2020-12-08 00:00:00 — En bedömning av om det är motiverat att ställa krav på deltagande i sfi för att den enskilde ska anses stå till arbetsmarknadens förfogande ska göras i varje enskilt fall. Enligt 2 kap. 1 § SoL har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Detta innebär emellertid ingen inskränkning i det ansvar som vilar på andra huvudmän, exempelvis Arbetsförmedlingen. Däremot kan kommunen få sörja för nödvändig hjälp i vissa situationer, i väntan på att en annan huvudman ingriper. 2020/21:55 program, med Arbetsförmedlingen som huvudman, har till syfte att stödja den enskilde att få ett arbete. Enligt förarbeten och rättspraxis och vad som framgår av allmänna råd avseende ekonomiskt bistånd innebär exempelvis deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program att den enskilde står till arbetsmarknadens förfogande. Det finns skillnader mellan lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, förkortad , och SoL vad gäller begreppet att stå till arbetsmarknadens förfogande. Enligt SoL är innebörden av att stå till arbetsmarknadens förfogande bredare än enligt , eftersom begreppet enligt SoL även skulle kunna inkludera att den sökande omfattas av deltagande i arbetsmarknadspolitiska program. En enskild som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program bör därför anses stå till arbetsmarknadens förfogande vid bedömning av rätten till försörjningsstöd (prop. 2015/16:136 s. 16). Därmed bör enligt regeringens mening socialnämnden generellt sett inte kräva att denne avslutar deltagandet i programmet för att i stället delta i sfi för att ha rätt till försörjningsstöd. insatser för den enskilde ska enligt 3 kap. 5 § SoL utformas och genomföras tillsammans med den enskilde och vid behov i samverkan med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. Enligt regeringens mening bör därför i samråd med den enskilde och vid behov samverka med Arbetsförmedlingen inför beslut om krav på deltagande i sfi eller annan lämplig insats. Det förekommer att deltagare i etableringsprogrammet kompletterar etableringsersättningen med försörjningsstöd. Nyanlända i etableringsprogrammet ska delta i sfi, om Arbetsförmedlingen inte bedömer att det är arbetsmarknadspolitiskt motiverat att den nyanlände i stället deltar i andra insatser inom etableringsprogrammet. Arbetsförmedlingen framhåller att det behöver förtydligas att bestämmelsen gäller individer som inte deltar i etableringsprogrammet där etableringsersättning utgår och en generell förväntan på deltagande i sfi finns. Regering hänvisar här till att deltagande i etableringsprogrammet enligt SoL innebär att den enskilde står till arbetsmarknadens förfogande (se avsnitt 4). Gränsdragning mellan socialtjänstlagen och skollagen Flera remissinstanser, bl.a. kommun, i län och , tar upp gränsdragningen mellan SoL och skollagen. tar upp att det finns möjlighet för den kommunala huvudmannen att enligt 20 kap. 9 § skollagen besluta om att utbildning ska upphöra om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Om särskilda skäl finns kan den enskilde återta studierna igen. kommun påpekar även vikten av att 20 kap. 9 § skollagen fortsatt gäller även för vuxenutbildningen. i län saknar resonemang som rör samverkan mellan utbildningsansvarig och socialtjänst. Enligt regeringens mening bör socialnämnden besluta om en annan lämplig insats för att stärka den enskildes möjlighet till försörjning i de fall där huvudmannen beslutat om att utbildningen ska upphöra på grund av bristande förutsättningar eller för att den enskilde inte gör tillfredsställande framsteg. frihet att anpassa insatserna till den enskildes behov, vägt mot kommunernas förutsättningar att tillhandahålla insatser, förändras inte genom förslaget jämfört med vad som gäller enligt Prop. 2020/21:55 3 kap 5 § SoL. Godtagbara skäl för att inte delta i sfi Om det finns godtagbara skäl har den enskilde enligt 4 kap. 1 § SoL rätt till försörjningsstöd även om han eller hon inte står till arbetsmarknadens förfogande. Som en följd av att deltagande i sfi ingår i begreppet att stå till arbetsmarknadens förfogande gäller, om det finns godtagbara skäl, att den enskilde har rätt till försörjningsstöd även om han eller hon inte deltar i sfi. Det kan finnas sociala eller hälsomässiga hinder som gör att den enskilde exempelvis inte kan delta i sfi. Vad som ska anses vara godtagbara skäl till att inte stå till arbetsmarknadens förfogande, och därmed att inte delta i sfi, får bedömas från fall till fall. Det kan exempelvis vara fråga om sjukdom i familjen eller andra trängande familjeangelägenheter (jfr prop. 2015/16:136 s. 23 och 28). Situationer där biståndsmottagaren inte kan avkrävas deltagande i sfi Kravet på att stå till arbetsmarknadens förfogande för att ha rätt till försörjningsstöd gäller den som kan arbeta. Av detta följer att den som inte kan arbeta inte heller kan avkrävas deltagande i sfi för att ha rätt till försörjningsstöd. kommun efterfrågar ett förtydligande när det gäller tiden med föräldrapenning. Kommunen framför att den enskilde inte har rätt till förskoleplats förrän barnet fyller och att man inte kan kräva deltagande i sfi . 2015/16:136 s. 21 framgår att den som har minderåriga barn kan anses förhindrad att arbeta om barntillsynen inte är ordnad. Föräldrar har emellertid ingen generell rättighet att få försörjningsstöd som kompensation vid låg föräldrapenning (RÅ 1987 ref. 167). Rätten till ekonomiskt bistånd kan dock finnas då en förälder inte kan stå till arbetsmarknadens förfogande på grund av barnets behov av vård och omsorg. Till följd av den enskildes förstahandsansvar för sin försörjning är den enskilde dock skyldig att medverka till att barntillsyn ordnas så att eventuella hinder undanröjs (prop. 2015/16:136 s. 21). Enligt 8 kap. 5 § skollagen ska kommunen erbjuda barn från och med förskola i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Enligt 8 kap. 6 § skollagen ska barn, vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för vård av annat barn, erbjudas förskola under minst eller från och med . Så fort barntillsyn har ordnats ska föräldern normalt sett stå till arbetsmarknadens förfogande, exempelvis genom att vid behov delta i sfi. Det behövs fortlöpande kunskap både på nationell och lokal nivå om vilka insatser utöver ekonomiskt stöd som biståndsmottagare får ta del av för att beskriva, följa upp och utvärdera insatser som stärker den enskildes förmåga att försörja sig själv genom arbete. Regeringen avser att ge i uppdrag att följa upp tillämpningen av bestämmelsen och 2020/21:55 analysera förutsättningarna för att fortlöpande på nationell nivå följa upp tillägget i socialtjänstlagen om biståndsmottagarnas deltagande i svenska för invandrare (sfi). Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Promemorians förslag: I promemorian föreslås att lagändringen ska träda i kraft . Remissinstanserna: Remissinstanserna har inte framfört några synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Lagändringen bör träda i kraft möjligt. Regeringen föreslår därför att ändringen träder i kraft . 7 Konsekvenser av förslaget Förslaget innebär ett tillägg i 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, om att den enskilde vid behov ska delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) eller utbildning vid folkhögskola som motsvarar sfi för att anses stå till arbetsmarknadens förfogande och ha rätt till försörjningsstöd. Förslaget är en precisering av ett av de krav som kan ställas på den enskilde. Arbetsförmedlingen saknar beskrivning av konsekvenser och menar att det inte går att utesluta att förslaget kan påverka Arbetsförmedlingens ekonomi och uppdrag. Arbetsförmedlingen har som statlig myndighet alltid ett övergripande ansvar, som följer av förvaltningslagen (2017:900) och myndighetsförordningen (2007:515), för samverkan inom sitt verksamhetsområde. Regeringen bedömer att förslaget inte innebär några ökade kostnader eller utökade arbetsuppgifter för Arbetsförmedlingen eftersom myndigheten har i uppdrag att samverka med kommunen. Genom att det i lagen tydliggörs vad som förväntas av den enskilde kan även antalet överklaganden till förvaltningsrätten påverkas så att färre beslut kommer att överklagas. Förslaget är en precisering av ett av de krav som kan ställas på den Det innebär inte någon förändring för kommunerna jämfört med eftersom det inte lagfästs något ytterligare krav än vad som enligt förarbeten och rättspraxis kan ställas för att ha rätt till försörjningsstöd. Tillägget i SoL bidrar till att den individuella behovsbedömningen tydlig- Prop. 2020/21:55 görs. Kravet på deltagande i sfi ska inte ställas slentrianmässigt till alla biståndsmottagare eller ha företräde framför andra insatser som social- tjänsten bedömer som lämpligare. Ett tydliggörande av kravet om att vid behov delta i sfi kan vidare leda till färre diskussioner om kraven och därmed ett ökat fokus på kärnuppgifter (prop. 2015/16:136 s. 24–25). Kommunerna har redan en skyldighet att tillhandahålla sfi, vilket betyder att förslaget i sig inte medför ökade kostnader för kommunerna (se avsnitt 4). 7.2Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Av 1 kap. 1 § regeringsformen, förkortad RF, framgår att den svenska folkstyrelsen förverkligas genom självstyrelse. 2§ RF sköter kommunerna lokala och regionala angelägenheter av allmänt intresse på den kommunala självstyrelsens grund. En inskränkning i den kommunala självstyrelsen bör enligt 14 kap. 3 § RF inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Förslaget innebär en viss inskränkning i den kommunala självstyrelsen genom att ett specifikt krav lagfästs om innebörden av att stå till arbetsmarknadens förfogande för att den enskilde ska ha rätt till försörjningsstöd. Tillägget är särskilt riktat till den enskilde och syftar till att för den enskilde tydliggöra vikten av att delta i språkutbildning för att därigenom förbättra möjligheten att få ett arbete och att etableras i . Den begränsade inskränkning i den kommunala självstyrelsen som förslaget innebär bedöms vara nödvändig och proportionerlig utifrån förslagets syfte. 7.3Konsekvenser för den enskilde Förslaget innebär att det för den enskilde blir mer tydligt vad som inbegrips i att stå till arbetsmarknadens förfogande för att ha rätt till försörjningsstöd. Tillägget tydliggör att skyldigheten att vid behov delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare också ingår i de krav som kan ställas på den enskilde för att ha rätt till försörjningsstöd. Det finns även en rättssäkerhetsaspekt i att alla som får försörjningsstöd och behöver utbildning i svenska möter samma krav och får samma möjligheter, oavsett var i de bor. 7.4 Konsekvenser för jämställdheten Andelen utrikesfödda kvinnor med långvarigt bistånd ( ) är större jämfört med utrikesfödda män. av kvinnorna långvarigt bistånd jämfört av Bland biståndsmottagarna är ensamstående kvinnor med barn Regeringen framhåller, i likhet med att ett tydligt uttalat krav på att biståndssökande vid behov ska delta i 2020/21:55 grundläggande svenskundervisning även kan ha ett viktigt signalvärde ur ett jämställdhetsperspektiv. I av arbete med ekonomiskt bistånd ur ett jämställdhetsperspektiv framgår att kvinnor som tar emot ekonomiskt bistånd i mindre utsträckning tar del av arbetsbefrämjande insatser jämfört med män. Jämfört med andra grupper har utrikes födda kvinnor störst svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden, bland annat på grund av språkhinder. Förslaget är därmed positivt ur jämställdhetssynpunkt. Både kvinnor och män ska ha samma rättigheter och skyldigheter samt samma möjligheter till självförsörjning och ekonomisk självständighet. 7.5Konsekvenser för det integrationspolitiska målet Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Forskning visar att kunskaper i svenska har stor betydelse för möjligheten att få ett arbete och integreras i det svenska samhället. Genom deltagande i utbildning i svenska tydliggörs betydelsen av behovet av kunskaper i svenska som förutsättningarna för integration ökar. Detta har med stor sannolikhet även betydelse för nästa generations möjligheter att integreras i det svenska samhället. Förslaget bedöms bidra till det integrationspolitiska målet om lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. 7.6 Konsekvenser för barn Lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter () trädde i kraft . innebar ett förtydligande av att domstolar och rättstillämpare ska beakta de rättigheter som följer av . beaktas vid avvägningar och bedömningar som görs i beslutsprocesser i mål och ärenden som rör barn. Av statistik om ekono- miskt bistånd framgår att det är vanligare förekommande att barn i hushåll med ekonomiskt bistånd har någon förälder som är utrikes född. kommer förslaget om sfi endast indirekt att beröra barn vars förälder eller föräldrar ansöker om försörjningsstöd. Hänsynen till barnets bästa innebär emellertid att barnets situation också ska bedömas när vuxna ansöker om Det är viktigt att bedömer en ansökan ur såväl de vuxnas som barnets perspektiv och dokumenterar hur barnets intressen beaktas i biståndsbedömningen. Ett syfte med förslaget är att främja den biståndssökandes möjligheter att få ett arbete och bli själv- försörjande, bl.a. genom att tydliggöra innebörden av att stå till arbets- Det är regeringens uppfattning att det torde vara i enlighet med barnets bästa att föräldern kommer ur sitt biståndsberoende och tar ett arbete. Utifrån barnets perspektiv är det också viktigt att krav och de insatser som erbjuds en arbetslös förälder är relevanta och anpassade efter den enskildes förutsättningar och behov så att inte barnet oförskyllt försätts i en än svårare situation. I fall av avslag Prop. 2020/21:55 på en biståndsansökan kan, till följd av yttersta ansvar, en sökande som nekas bistånd aldrig försättas i en nödsituation. Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) 1 § Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den som inte kan försörja sig men som kan arbeta har rätt till försörjningsstöd enligt första stycket om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande, i vilket ingår att vid behov delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola. Om det finns godtagbara skäl har den enskilde rätt till försörjningsstöd även om han eller hon inte står till arbetsmarknadens förfogande. Vid prövningen av behovet av bistånd för livsföringen i övrigt får hänsyn inte tas till den enskildes ekonomiska förhållanden om rätten att ta ut avgifter för biståndet regleras i 8 kap. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. I paragrafen regleras rätten till bistånd. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Första stycket är oförändrat. Av andra stycket i den hittillsvarande lydelsen av paragrafen följer att den som inte kan försörja sig men som kan arbeta har rätt till försörjningsstöd om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande. Av förarbetena till bestämmelsen och rättspraxis framgår att ett av de krav som kan ställas för den som ansöker om försörjningsstöd är att vid behov delta i svenska för invandrare (jfr prop. 2015/16:136 s. 13 och RÅ 1995 ref. 88). Genom ett tillägg i andra stycket första meningen tydliggörs att ett av de krav som kan ställas för att anses stå till arbetsmarknadens förfogande är att vid behov delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) eller motsvarande utbildning vid folkhögskola. I skollagen (2010:800) finns bestämmelser om vad som avses med vuxenutbildning i svenska för invandrare och motsvarande utbildning vid folkhögskola (se 20 kap. och 24 kap. 11–15 §§ skollagen). Syftet med tillägget är att göra det tydligt för den enskilde att det är viktigt att delta i språkutbildning för att därigenom förbättra möjligheten att få ett arbete och att etableras i . Genom tillägget kodifieras den praxis som finns när det gäller innebörden av att stå till arbetsmarknadens förfogande (RÅ 1995 ref. 88). Avsikten är inte att krav om att delta i sfi ska ha företräde framför andra krav som kan ställas för att anses stå till arbetsmarknadens förfogande (jfr prop. 2015/16:136 s. 16). 2020/21:55 Med att kravet gäller vid behov avses att det inte ska ställas rutinmässigt. Det aktualiseras om den enskilde saknar tillräckliga språkkunskaper i svenska och att detta orsakar att denne inte kan få ett arbete eller klarar av att söka arbete. får vid prövningen av rätten till försörjningsstöd göra en bedömning av om den enskilde är i behov av att delta sfi för att klara av sin försörjning eller för att bidra till sin försörjning. ska göra en bedömning av den sökandes språkkunskaper och om det finns brister som orsakar svårigheter att klara sin försörjning genom arbete. Exempelvis kan den som har att bedöma rätten till försörjningsstöd fråga den enskilde om vad denne själv anser om sin kunskap i svenska språket och om bristande kunskap i svenska orsakar svårigheter att klara av sin egen försörjning eller att bidra till sin försörjning genom arbete. Handläggaren kan också av den enskilde begära uppgifter om vilka utbildningar i svenska språket som den enskilde har deltagit i och t.ex. begära att få del av betyg eller intyg avseende genomförd utbildning i svenska. Även om det finns betyg eller intyg om genomförd språkutbildning så behöver de aktuella förhållandena bedömas vad gäller kunskap i svenska språket och dess påverkan på att klara sin försörjning genom arbete. Det behöver dock inte vara så att bristande kunskap i svenska språket är orsaken till att den enskilde har svårigheter att klara sin försörjning genom arbete. På vissa delar av arbetsmarknaden krävs inte språkkunskaper i svenska, t.ex. för att andra språk används inom ett företag eller kan användas för att klara av arbetsuppgifterna. Det kan också vara fråga om en tillfällig period av arbetslöshet eller att anser att den enskilde kommer att få ett arbete där svenska inte behövs. I sådana fall finns inte samma skäl för att ställa krav på att delta i sfi. Vid bedömningen av behovet av att delta i sfi ska en helhetsbedömning göras. Detta innebär att hänsyn inte endast ska tas till den enskildes språkkunskaper utan även exempelvis till vilka arbetsmarknadspolitiska insatser den enskilde tar del av. Ett exempel på en situation när en enskild vid bedömningen av rätten till försörjningsstöd inte kan anses ha ett behov av att delta i sfi för att anses stå till arbetsmarknadens förfogande är om den enskilde är anvisad till ett arbetsmarknadspolitiskt program. Kravet på deltagande i sfi har således inte företräde framför deltagande i de arbetsmarknadspolitiska insatser som erbjuds av Arbetsförmedlingen. Ett annat exempel på en situation där vanligtvis inte bör kräva deltagande i sfi är när en enskild får arbetslöshetsersättning. Av andra stycket andra meningen, som är oförändrad, följer att den enskilde har rätt till försörjningsstöd även om han eller hon inte står till arbetsmarknadens förfogande om det finns godtagbara skäl. Prövningen av godtagbara skäl ska därför även göras när det gäller kravet på att vid behov delta i sfi. Om det finns godtagbara skäl har alltså den enskilde rätt till försörjningsstöd även om han eller hon inte deltar i sfi. Exempel på vad som kan utgöra godtagbara skäl är sjukdom i familjen eller andra trängande familjeangelägenheter (se prop. 2015/16:136 s. 23 och 28). Huruvida det finns andra godtagbara skäl för att inte delta i sfi får bedömas i varje enskilt fall. Tredje och fjärde styckena är oförändrade. Sammanfattning av promemorian Språkplikt– deltagande i grundutbildning i svenska för rätt till försörjningsstöd (S2019/05353) 2020/21:55 Bilaga 1 I promemorian föreslås att det införs ett tillägg i 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) om att den enskilde vid behov ska delta i grundutbildning i svenska för att anses stå till arbetsmarknadens förfogande, en s.k. språkplikt. Syftet med tillägget om språkplikt är att för den enskilde tydliggöra vikten av att delta i språkutbildning för att därigenom förbättra möjligheten att få ett arbete och att etableras i . Av punkt 40 i januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna, framgår att språkplikt ska gälla för den som tar emot försörjningsstöd. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den som inte kan försörja sig Den som inte kan försörja sig men som kan arbeta har rätt till men som kan arbeta har rätt till stycket om han eller hon står till stycket om han eller hon står till det finns godtagbara skäl har den vilket ingår att vid behov delta i grundutbildning i svenska. även om han eller hon inte står till finns godtagbara skäl har den även om han eller hon inte står till Vid prövningen av behovet av bistånd för livsföringen i övrigt får hänsyn inte tas till den enskildes ekonomiska förhållanden om rätten att ta ut avgifter för biståndet regleras i 8 kap. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Biståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2016:654. 2020/21:55 Bilaga 3 Efter remiss av promemorian Språkplikt deltagande i grundutbildning i svenska för rätt till försörjningsstöd (S2019/05353) inkom yttranden från följande instanser: , , , Bodens kommun, kommun, , Delegationen mot segregation, , Finsam i , , Föreningen , , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , kommun, kommun, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Inspektionen för vård och omsorg, utvärdering, vid Linnéuniversitetet, Kammarrätten i , , i , , kommun, i län, kommun, , , Myndigheten för delaktighet, Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, kommun, kommun, kommun, kommun, ombudsmän , , , , , , , a-kassor, , Kommuner och Regioner, , kommun, , , Vision, Vuxenutbildning i samverkan, och kommun. Instanser utom remisslistan som inkom med yttrande och folkminnen, och Studieförbunden Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden Språkplikt – deltagande i vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) för rätt till försörjningsstöd Enligt en lagrådsremiss har regeringen () beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet , biträdd av ämnesrådet och departementssekreteraren Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Språkplikt – deltagande i vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) för rätt till försörjningsstöd