prop · H80312 · 2020-09-22 00:00:00 — Regeringen bedömer att det inte är nödvändigt att införa särskilda bestämmelser om tidsramar för prövning av en ansökan om särskilt investeringsutrymme. Nätföretagen bör på ett tidigt stadium känna till hur stort det särskilda investeringsutrymmet är. Det går dock inte att utesluta att det vid utgången av 2023 pågår en prövning hos eller allmän förvaltningsdomstol i fråga om tillämpningen av 5 kap. 29 § ellagen när det gäller intäktsramen för tillsynsperioden –2019. Så länge prövningen pågår bör inte bestämma något särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2023, eftersom det inte bör finnas parallella processer i dessa frågor. Det bör dock vara möjligt för nätföretaget att ge in en ansökan även i den situationen. bör då vänta med att avgöra ärendet i sak till dess att målet eller ärendet om tillämpningen av 5 kap. 29 § ellagen har avgjorts och avgörandet har fått laga kraft. 2020/21:12 6.3 Beräkningen av det särskilda Regeringens förslag: Det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2023 ska motsvara intäktsramen för tillsynsperioden –2019, i förekommande fall med tillägg av det belopp som nätkoncessionshavaren fått uppbära –2019 enligt ett beslut enligt ellagens bestämmelser om underskott i förhållande till intäktsramen, med avdrag för –nätkoncessionshavarens intäkter från nätverksamheten under den tillsynsperioden, och –belopp som nätkoncessionshavaren – 2023 får uppbära från nätverksamheten enligt ett beslut enligt bestämmelserna om underskott i förhållande till intäktsramen. Det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2027 ska motsvara det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2023 med avdrag för investeringsbelopp som har ökat intäktsramen för den perioden. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om hur ett särskilt investeringsutrymme ska beräknas. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorians förslag tas det inte hänsyn till att i vissa fall kan tillämpa nya bestämmelser när det gäller underskott iförhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inga synpunkter. Energiföretagen anser att det är viktigt att ett underskott enligt 5 kap. 29 § ellagen fortfarande kan tillgodoräknas nätföretaget och inte kvittas bort mot investeringsutrymmet. Elinorr anser att investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2027 ska beräknas utifrån samma metodik som tillämpas för tillsynsperioden –2023, så att underskottet –2015 reduceras med de verkliga intäkter som nätföretaget utnyttjat och inte det beräknade beloppet. Skälen för regeringens förslag Särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2023 Det särskilda investeringsutrymmet ska motsvara det s.k. outnyttjade underskottet i förhållande till intäktsramen för tillsynsperioden –2015. Underskottet kan redan, med tillämpning av äldre bestämmelser, ha ökat intäktsramen för tillsynsperioden –2019. Enligt punkt 6 i övergångsbestämmelserna till lagen (2018:1448) om ändring i ellagen (1997:857) ska emellertid inte beakta den ökningen vid tillämpningen av de nya bestämmelserna i 5 kap. 29 § ellagen om underskott i förhållande till intäktsramen när det gäller tillsynsperioden – 2019 (jfr prop. 2019/20:53). Nätföretaget kompenseras alltså inte för det outnyttjade underskottet i det sammanhanget. Som framgår ovan kan nätföretaget även ha ett outnyttjat underskott om har beslutat att företaget under tillsynsperio- den –2019 fått uppbära ett belopp enligt 5 kap. 29 § ellagen i dess lydelse (avsnitt 6.1). Underskottet har då inte ökat intäktsramen för den tillsynsperioden. Regleringen i ellagen tillåter inte att ett outnyttjat belopp följer med till tillsynsperioden –2023. Efter utgången av tillsynsperioden –2019 motsvarar det outnyttjade underskottet alltså intäktsramen för perioden tillsammans med det belopp som nätföretaget fått uppbära enligt 5 kap. 29 § ellagen, om har beslutat om ett sådant belopp, med avdrag för det som kommit nätföretaget till godo i form av antingen intäkter från nätverksamheten eller ett belopp som företaget efter beslut av får uppbära –2023. Det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2023 ska därför bestämmas så att det motsvarar den differensen. Särskilt investeringsutrymme för tillsynsperioden –2027 Sedan intäktsramen bestämts slutligt för tillsynsperioden –2023 kommer ett eventuellt kvarvarande outnyttjat underskott från tillsynsperioden –2015 att motsvara det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden –2023 med avdrag för det investeringsbelopp som har ökat intäktsramen enligt det förslag som redovisas i avsnitt 7.1. Som utvecklas i det avsnittet är det genom den ökningen av intäktsramen som nätföretaget får möjlighet att utnyttja det outnyttjade underskottet. Det särskilda investeringsutrymme som ska bestämma för tillsynsperioden –2027 ska motsvara det kvarvarande underskottet. Energiföretagen anser att förslaget är rimligt förutsatt att det är möjligt för nätföretagen att tillgodogöra sig ett belopp enligt 5 kap. 29 § ellagen. Överväganden och förslag i den frågan finns i avsnitt 7.3.Den ordning som Elinorr föreslår är inte förenlig med principen att utnyttjandet av det särskilda investeringsutrymmet ska vara knutet till investeringar i nätverksamheten. För att ska kunna beräkna ett särskilt investeringsutrymme som motsvarar det outnyttjade underskottet krävs att hänsyn tas till bl.a. förändringar i prisläget. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför ha möjlighet att meddela ytterligare föreskrifter om hur det särskilda investeringsutrymmet ska beräknas. Ökning av intäktsramen med ett Regeringens förslag: Om en nätkoncessionshavare har ett särskilt investeringsutrymme för en redovisningsenhet, ska nätmyndigheten vid omprövning av intäktsramen efter tillsynsperioden öka ramen med ett särskilt belopp (investeringsbelopp) för tillsynsperioden efter ansökan av nätkoncessionshavaren. Ökningen av intäktsramen ska inte få vara större än –det särskilda investeringsutrymmet för tillsynsperioden, eller –nätkoncessionshavarens investeringar i redovisningsenheten . En ansökan om ökning av intäktsramen med ett investeringsbelopp ska ges in till nätmyndigheten efter utgången av den tillsynsperiod som ansökan avser. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. Enligt promemorians förslag ska ökningen av intäktsramen inte få vara större än nätkoncessionshavarens investeringar i redovisningsenheten med avdrag för anslutningsavgifter. Promemorian innehåller inget förslag när det gäller ansökningstiden. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga synpunkter. Energiföretagen , och anser att begränsningen till nätföretagets investeringar i redovisningsenheten bör utgå. anser att det är bättre att nätföretagen i samband med slutrapporteringen för tillsynsperioden –2023 får möjlighet att ansöka om vilket investeringsbelopp som önskas. anser att det bör skrivas in i lagen att ansökan efter tillsynsperioden ska ges in och att det av ansökan bör framgå vilken procentuell fördelning mellan olika redovisningsenheter som nätföretaget vill ska ske. Skälen för regeringens förslag Syftet med det särskilda investeringsutrymmet är att de nätföretag som har s.k. outnyttjade underskott i förhållande till intäktsramen för tillsynsperio- den –2015 ska få möjlighet att utnyttja underskotten under förutsätt- ning att intäkterna används till investeringar (avsnitt 5). Frågan är då hur nätföretaget ska tillgodoräknas investeringarna. Utan den övergångsbestämmelse som har antagit i enlighet med regeringens förslag i propositionen Underskott i förhållande till elnäts- företagens intäktsramar för tillsynsperioden –2015 (prop. 2019/20:53) skulle ett outnyttjat underskott ”rullas över” till tillsynsperioden – 2023, dvs. underskottet skulle göra det möjligt för nätföretaget att ha högre intäkter under den senare tillsynsperioden. Mot denna bakgrund är det lämpligt att ett nätföretag, som har ett särskilt investeringsutrymme, får tillgodoräkna sig ett särskilt investeringsbelopp, som ökar intäktsramen för den tillsynsperiod under vilken investeringarna görs. En konsekvens av detta blir att företaget kan öka sina intäkter även under en efterföljande tillsynsperiod (se närmare avsnitt 7.3). Gränser för ökningen av intäktsramen Som utvecklas nedan bör de samlade investeringsbelopp som kommer ett nätföretag till godo beräknas i ett sammanhang och på företagsnivå (avsnitt 7.2). Investeringsbeloppen ska sedan fördelas på de enskilda redovisningsenheterna. Frågan är då vilka begränsningar som bör gälla för ökningen av intäktsramen. Den grundläggande begränsningen för hur stor ökningen av intäktsramen kan bli är det särskilda investeringsutrymme som har beslutats för redovisningsenheten och tillsynsperioden. Dessutom bör ökningen vara knuten till investeringar som har varit till nytta för de berörda nätkunderna. Den bör alltså inte få vara större än nätföretagets investeringar i redovisningsenheten. Som Energiföretagen påpekar skulle detta i princip kunna medföra att de samlade investeringsbeloppen inte fullt ut kan fördelas mellan redovisningsenheterna. Regeringen anser dock inte att detta är tillräckliga skäl för att tillåta en ökning av intäktsramen som är större än investeringarna. Förfarandet för att öka intäktsramen ska ompröva intäktsramen efter tillsynsperiodens slut, om det finns skäl att anta att ramen ska vara större eller mindre med hänsyn till förhållanden som blivit kända efter det att den bestämdes (5 kap. 22 § första stycket ellagen). Frågan om huruvida intäktsramen ska ökas med ett investeringsbelopp bör prövas i det sammanhanget. För att det ska anses finnas skäl att ompröva intäktsramen bör det vara tillräckligt att nätföretaget ansöker om en ökning med investeringsbeloppet. pekar på att om nätföretag med stora reinvesteringsbehov utnyttjar hela det särskilda investeringsutrymmet –2023, innebär förslaget att intäktsramen höjs även om företaget inte har för avsikt att utnyttja ramen. Som utvecklas nedan kommer emellertid ett nätföretag att kunna utnyttja en höjning av intäktsramen för tillsynsperioden –2023 även under de två följande tillsynsperioderna (avsnitt 7.3). Mot den bakgrunden uppfattar regeringen inte att det behöver få några särskilda negativa konsekvenser för nätföretaget eller kunderna, om investeringsbeloppet för tillsynsperioden –2023 är så stort att det inte finns något särskilt investeringsutrymme kvar för tillsynsperioden –2027. Ansökan om ökning av intäktsramen Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om när en ansökan om ökning av intäktsramen med ett investeringsbelopp ska ges in till . Med hänsyn till att lagförslaget innehåller en reglering i fråga om när en ansökan om särskilt investeringsutrymme ska ges in (avsnitt 6.2) anser dock regeringen att det är lämpligt att i lagen ange en tidsfrist även när det gäller en ansökan om ökning av intäktsramen. 2020/21:12 Enligt Energimarknadsinspektionens föreskrifter ska ett nätföretag senast efter tillsynsperiodens slut redovisa uppgifter som behövs för en omprövning enligt 5 kap. 22 § ellagen (EIFS 2019:1). Det är lämpligt att det i lagen anges att en ansökan om ökning av intäktsramen med ett investeringsbelopp ska ges in till . I den utsträckning det behövs närmare föreskrifter om ansökans innehåll är det lämpligt att regeringen eller meddelar verkställighetsföreskrifter. Regeringens förslag: En nätkoncessionshavares samlade investeringsbelopp ska beräknas så att beloppen motsvarar av nätkoncessionshavarens investeringar i samtliga redovisningsenheter med särskilt investeringsutrymme, sedan avdrag gjorts från investeringarna med belopp som motsvarar –en procent av redovisningsenheternas samlade kapitalbas, och Om en nätkoncessionshavare har fler än en redovisningsenhet med särskilt investeringsutrymme, ska investeringsbeloppen fördelas mellan redovisningsenheterna. Beloppen ska fördelas på det sätt som nätkoncessionshavaren anger, i den utsträckning en sådan fördelning är förenlig med de gränser som finns för att öka intäktsramen för en redovisningsenhet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela ytterligare föreskrifter om hur ett investeringsbelopp ska beräknas. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inga synpunkter. , , , univer- sitet, och en privatperson anser att kriterierna för att kunna få ta del av investeringsbeloppet är så låga att investeringarna kommer att rymmas inom nätföretagens nuvarande investeringsnivå. marknadsinspektionen, och en privatperson anser att gränsen på minst en procent av kapitalbasen bör höjas. upproret och en privatperson pekar på att är normal förnyelse- takt vid avskrivningstid. fall och en privatperson anser att det måste preciseras vad som innefattas i begreppet kapitalbas. Energiföretagen anser att det bör tydligare anges vilka anslutningsavgifter som avses. anför att någon nedsättning till följd av anslutningsavgifter inte bör göras. anser att det är rimligt att utgå från en net- toskuldsättningsgrad på i samband med bedömningen av hur stor del av investeringarna som görs med eget kapital. , , SKGS och en privatperson anser att beräkningen av ett investeringsbelopp bör utgå från nätföretagets enskilda redovisningsenhet. ytterligare intäktsramar enbart ska få utnyttjas för investeringar i den re- dovisningsenhet som har genererat utrymmet. Energiföretagen an- Prop. 2020/21:12 för att det behöver klargöras hur fördelningen av de samlade investerings- beloppen ska göras på respektive enhet. anser att det råder viss otydlighet kring i vilken ansökan som nätföretag med flera redovisningsenheter ska meddela fördelning av investeringsbeloppen. och pekar på att förslaget inte inne- håller någon begränsning till investeringar som faktiskt skulle avhjälpa nå- anför att det bör klargöras ytterligare vilka typer av investeringar som berättigar till särskilt investe- En privatperson anser att förslaget bör riktas tydligare mot att överrullade medel används för kapacitetsökande nätförstärkningar. energimyndighet anser att sådana krav bör övervägas. Skälen för regeringens förslag Vissa grundinvesteringar bör inte ingå i investeringsbeloppen Nätföretagen är skyldiga att upprätthålla elnätens standard, vilket kräver kontinuerliga ny- och återinvesteringar i nätverksamheten. punkt för regeringens förslag är att sådana grundinvesteringar inte ska fi- nansieras genom det särskilda investeringsutrymmet. Ett nätföretag är skyldigt att på skäliga villkor ansluta en anläggning till elnätet (3 kap. 6 och 7 §§ ellagen). Anslutningsavgiften ska i normalfallet utformas så att nätföretagets skäliga kostnader för anslutningen täcks (4 kap. 9 a § ellagen). Den som önskar ansluta sig ska stå för de direkta mer- kostnader som anslutningen orsakar nätföretaget, dvs. cifika kostnaden för anslutningen. Kostnader som inte är kundspecifika får finansieras på annat sätt, t.ex. genom överföringsavgifterna, och på så sätt slås ut på övriga kunder. Ökningen av intäktsramen med ett investeringsbelopp bör i princip gälla nätföretagets möjlighet att ta ut överföringsavgifter för att täcka kostnader för sådana investeringar som gagnar kunderna som kollektiv. cifika åtgärder som krävs för att ansluta en anläggning till elnätet måste dessutom förutsättas vara sådana investeringar som genomförs utan att nätföretaget behöver särskilda incitament. Det är därför rimligt att göra ett avdrag för avgifter som nätföretaget tar ut för att täcka den kundspecifika kostnaden för en anslutning. Några remissinstanser anser att det behöver preciseras hur anslutnings- avgifterna ska beräknas. Detta kan vid behov regleras i förordning eller myndighetsföreskrifter (se nedan). Investeringar som överstiger en procent av kapitalbasen För att grundinvesteringarna inte ska finansieras genom det särskilda in- vesteringsutrymmet bör det finnas ett gränsvärde för vilka investeringar som ska läggas till grund för beräkningen av investeringsbelopp. Några remissinstanser anser att gränsvärdet bör vara högre än enligt för- slaget med hänvisning till hur mycket nätföretagen redan investerar. Svenska och en privatperson pekar på att är normal förnyelsetakt vid avskrivningstid. rar dock mellan åren och är inte jämn över . En hög andel av de investeringar som görs är dessutom anslutningsledningar för exempelvis vindkraftsparker. Som redan framgått ska anslutningsavgifterna dras av från de investeringar som får ingå i investeringsbeloppet. Gränsvärdet bör inte heller sättas så högt att det finns en risk för att de önskvärda investeringarna inte kommer till stånd. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att investeringar som motsvarar en procent av kapitalbasen inte ska ingå i underlaget för investeringsbeloppet enligt den nya lagen. Med kapitalbasen avses det kapital som krävs för att bedriva nätverksamheten (5 kap. 1 § andra stycket ellagen). Några remissinstanser efterlyser en precisering av vad som ska förstås med kapitalbasen i samband med beräkningen av investeringsbelopp. Det kan vara motiverat att meddela föreskrifter i frågan på en lägre normnivå än lag (se nedan). Behövs ytterligare styrning? Mot bakgrund av vad några remissinstanser anför finns skäl att beröra frågan om det finns anledning att utforma regleringen så att det tydligare anges vilken typ av investeringar som ska ingå i investeringsbeloppet eller var investeringarna ska göras. Ökade investeringar i elnäten är nödvändiga för att t.ex. åtgärda effektbrister, och det gäller i olika hög grad över hela landet och på alla nätnivåer. Nätföretagen ska bygga de ledningar och göra de återinvesteringar som behövs. Förslaget skapar förbättrade incitament för företagen att tidigarelägga sådana åtgärder. Avdraget för anslutningsavgifter innebär att investeringar som endast syftar till att ansluta specifika anläggningar till elnätet undantas. De allmänna krav som ställs på nätföretagen genom ellagstiftningen, liksom de särskilda krav som följer av regleringen av intäkterna från nätverksamhet, innebär att nätföretagen har incitament att inte göra onödiga investeringar. Regeringen bedömer därför att det inte är motiverat med någon ytterligare styrning när det gäller vilken typ av investeringar som ska omfattas av regleringen. Investeringar som görs med eget kapital Ett nätföretag kan välja mellan att låna kapital till investeringar och att använda eget kapital. Investeringsbeloppen bör i huvudsak svara mot investeringar som ett nätföretag finansierar genom lån. Av nätföretagens årsredovisningar framgår att fördelningen mellan lånat kapital och eget kapital för att finansiera investeringar är lånat kapital och eget kapital. Fördelningen kan användas som utgångspunkt för ett gränsvärde för investeringar som ska ingå i investeringsbeloppen sedan avdrag gjorts som motsvarar en procent av kapitalbasen och investeringar som har finansierats genom anslutningsavgifter. anser att marknadsvärden på ett bättre sätt speglar ett nätföretags värde för eget och lånat kapital än bokförda värden. Eftersom inget nätföretag i är noterat, finns ingen marknadsvärdering att utgå ifrån, men har med stöd av en analys av jämförbara företag beräknat en nettoskuldsättningsgrad om när den fastställt intäktsramarna för tillsynsperioden –2023. Det finns alltså inte något givet svar på vad som är en rimlig nettoskuldsättningsgrad. Den intresseavvägning som ska göras i lagstiftningsärendet är inte identisk med sådana överväganden som måste göra när den fastställer intäktsramar. Till detta kommer att det är osäkert om den aktuella fördelningen kommer att vara densamma och att regleringen ska möjliggöra nya investeringar. Mot denna bakgrund bör gränsvärdet innebära att investeringsbeloppen ska motsvara av de aktuella investeringarna. Investeringsbeloppen bör bestämmas på företagsnivå Det särskilda investeringsutrymmet ska bestämmas för en redovisningsenhet (avsnitt 6.1). Investeringsbeloppen kan dock bestämmas på annat sätt. Att beräkna ett särskilt investeringsbelopp för en redovisningsenhet kan få oönskade konsekvenser för ett nätföretag som har flera intäktsramar. Investeringar ska ingå i investeringsbeloppen endast till den del de överstiger ett belopp som motsvarar en procent av kapitalbasen. Det skulle därför bli mindre intressant för nätföretaget att investera i en redovisningsenhet med en stor kapitalbas, oavsett vilket behov av investeringar som finns i enheten. Tröskeln för att utnyttja det särskilda investeringsutrymmet blir mindre om enprocentskravet gäller den samlade kapitalbasen för nätföretagets redovisningsenheter. Företaget behöver i så fall inte ta särskild hänsyn till hur stor kapitalbasen är i en enskild redovisningsenhet. Några remissinstanser uttrycker farhågor för att en beräkning på företagsnivå ska medföra att kunder i en redovisningsenhet får betala för investeringar som genomförs någon annanstans och att det blir mindre förutsägbart hur stora avgifterna blir . Som framgår ovan kommer emellertid ett nätföretag inte att ha möjlighet att fördela de samlade investeringsbeloppen på ett godtyckligt sätt (avsnitt 7.1). En ökning av intäktsramen kommer alltid att svara mot investeringar som har gjorts i redovisningsenheten . Investeringsbeloppen bör alltså beräknas samlat för företagets samtliga redovisningsenheter med särskilt investeringsutrymme innan beloppen fördelas mellan redovisningsenheterna. Det finns inte skäl att närmare reglera hur ett nätföretags samlade investeringsbelopp ska fördelas mellan redovisningsenheterna. Det bör i stället vara upp till nätföretaget att ange till vilken del investeringsbeloppen ska öka intäktsramen för en viss redovisningsenhet. bör alltså fördela investeringsbeloppen i enlighet med de grunder som nätföretaget anger. Fördelningen måste dock vara förenlig med det som sägs närmast ovan om gränserna för ökningen av intäktsramen för en enskild redovisningsenhet. Ett nätföretag kan normalt antas ha goda förutsättningar att avgöra vilket utrymme som finns för att öka intäktsramen för en redovisningsenhet med ett investeringsbelopp. För att ska kunna beräkna ett investeringsbelopp måste nätföretagets investeringskostnader beräknas. Detta kan förutsätta bl.a. att utgifterna periodiseras och att hänsyn tas till förändringar i prisläget. Dessutom måste kapitalbasen värderas. Det kan finnas behov av föreskrifter i sådana frågor. Regeringen eller den myndighet som rege- 2020/21:12 ringen bestämmer bör därför ha möjlighet att meddela ytterligare föreskrifter om hur ett investeringsbelopp ska beräknas. Regeringens förslag: När det gäller en nätverksamhet som i fråga om tillsynsperioden –2023 har ett särskilt investeringsutrymme, ska ellagen inte tillämpas i fråga om ett underskott i förhållande till intäkts- ramen för den tillsynsperioden eller vid avstämning mot intäktsramen. Om de samlade intäkterna från en redovisningsenhet med särskilt in- vesteringsutrymme –2023 har varit mindre än intäktsramen med tillägg av det belopp som nätkoncessionshavaren kan ha fått uppbära enligt ett beslut enligt el- lagens bestämmelser om underskott i förhållande till intäktsramen, ska nätmyndigheten besluta att intäktsramen för tillsynsperioden – 2027 ska ökas med ett belopp som motsvarar underskottet. Promemorian innehåller inte något motsvarande förslag. Remissinstanserna: anför att det är oklart hur kundernas nättariffer kommer att påverkas för tillsynsperioder efter 2027 och i vilken ordning ett outnyttjat intäktsutrymme från tidigare tillsynsperio- der ska avräknas i samband med avstämning efter tillsynsperioden. företagen , och Lokalkraft anser att det finns ett behov av att förtydliga hur ett särskilt investeringsutrymme och ett belopp som får tas ut utöver intäktsramen på grund av beslut enligt