prop · H70397 · 2020-03-17 00:00:00 — medlemsbanker och lagen om ekonomiska föreningar. underlättas det fortsatta lagstiftningsarbetet på det associationsrättsliga området, eftersom nya bestämmelser i lagen om ekonomiska föreningar som utgångspunkt kommer att vara direkt tillämpliga på medlemsbanker. Lagen om medlemsbanker bör därför upphävas. Medlemsbanker bör i stället tillämpa lagen om ekonomiska föreningar med de avvikelser som motiveras av bankrörelsen. De särskilda associationsrättsliga bestämmelserna för medlemsbanker bör tas in i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Den associationsrättsliga regleringen för bankaktiebolag och kreditmarknadsföretag som finns i lagen om bank- och finansieringsrörelse (10–12 kap.) har getts en lagteknisk utformning som innebär att det som gäller för aktiebolag eller ekonomiska föreningar enligt den allmänna associationsrättsliga regleringen som huvudregel också gäller för bankaktiebolag respektive kreditmarknadsföreningar (10 kap. 1 § och 12 kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse) medan det som gäller för bankaktiebolag som huvudregel också gäller för kreditmarknadsbolag (11 kap. 1 § samma lag). I grunden överensstämmer i sak det som gäller för medlemsbanker dessutom med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Av dessa skäl bör den nya associationsrättsliga regleringen för medlemsbanker i lagen om bank- och finansieringsrörelse tas in i ett nytt kapitel – 10 a kap. – och ges en lagteknisk utformning som innebär att det som gäller för kreditmarknadsföreningar som huvudregel också gäller för medlemsbanker. Förslaget aktualiserar frågan om termen medlemsbank bör utmönstras och av systematiska skäl ersättas av termen bankförening, sett mot bakgrund av den nuvarande terminologin i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Termen medlemsbank har använts sedan lagen om medlemsbanker trädde i kraft . Till det kommer att termen bankförening har förvillande likheter med termen föreningsbank, som har utmönstrats. Av dessa skäl bör termen medlemsbank behållas. I de fall det i befintlig lagstiftning görs en åtskillnad mellan medlemsbanker och ekonomiska föreningar som inte fyller någon egentlig funktion bör emellertid termen medlemsbank kunna tas bort och medlemsbanker i stället inbegripas i uttrycket ekonomiska föreningar. Den nuvarande definitionen för medlemsbank i lagen om bank- och finansieringsrörelse (1 kap. 5 § 16) har kopplats till lagen om medlemsbanker (”en ekonomisk förening som avses i lagen … om medlemsbanker”) och behöver av det skälet ändras om lagen om medlemsbanker upphävs. Med termen medlemsbank bör i lagen om bank- och finansieringsrörelse i stället avses ”en ekonomisk förening som har fått tillstånd att driva bankrörelse” (jfr t.ex. definitionen av kreditmarknadsförening i 1 kap. 5 § 13 samma lag). Ekonomiska föreningar, inbegripet kreditmarknadsföreningar, ska registreras i föreningsregistret (2 kap. 2 § lagen om ekonomiska föreningar). Banker ska emellertid registreras i bankregistret, oavsett associationsform. I det skrivs de uppgifter in som enligt framför allt lagen om medlemsbanker och förordningen (2004:329) om bank- och finansieringsrörelse ska anmälas för registrering (13 kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse). I fråga om medlemsbanker bör hänvisningar till föreningsregistret i lagen om ekonomiska föreningar i stället avse bankregistret. 2019/20:97 Europakooperativ som driver bankrörelse behandlas i svensk rätt som medlemsbanker. I avsnitt 5 föreslås en ny associationsrätt för europakooperativ som driver bankrörelse. Regeringens förslag: Till det nya kapitlet i lagen om bank- och finansieringsrörelse ska följande bestämmelser i lagen om medlemsbanker överföras: –att en medlemsbank inte får bildas om det inte har gjorts en prövning av att den som ska ha ett kvalificerat innehav i banken anses lämplig, –rätt att företräda en medlemsbank, –avsättning till och minskning av reservfonden, –att ska besluta att en medlemsbank ska gå i likvidation om tillståndet att driva bankrörelse har återkallats utan att banken i stället fått tillstånd att driva annan tillståndspliktig finansiell rörelse, och –att en medlemsbanks företagsnamn ska innehålla ordet medlemsbank. Ett beslut om att en likvidation ska upphöra och medlemsbankens verksamhet återupptas ska inte få fattas, om bankens tillstånd att driva bankrörelse har återkallats. I övrigt ska den associationsrättsliga regleringen för medlemsbanker i sak stämma överens med den associationsrättsliga regleringen av kreditmarknadsföreningar. Vid tillämpning av regleringen för kreditmarknadsföreningar ska prövningen av undantag från bosättningskraven för styrelseledamöter, verkställande direktör och särskild firmatecknare göras av i stället för . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att det föreligger vissa oklarheter vid likvidation av en medlemsbank, om banken har förklarat sig avstå från tillståndet att driva bankrörelse. Ekobanken anser att medlemmar med visst andelsinnehav i en medlemsbank inte ska omfattas av de civilrättsliga bestämmelserna om medlemsförtecknings offentlighet, eftersom en sådan förteckning riskerar att röja uppgifter om enskildas förhållanden till medlemsbanken som omfattas av de näringsrättsliga bestämmelserna om banksekretess. anser det behöver klargöras om de civilrättsliga bestämmelserna om medlemsförtecknings offentlighet har företräde framför de näringsrättsliga bestämmelserna om banksekretess. anser dessutom att skälen för att den verkställande direktören i fortsättningen inte behöver vara ledamot i styrelsen bör utvecklas närmare. anser att det av stadgarna ska framgå att återbetalning av medlemsinsatser förutsätter inspektionens tillstånd samt väcker frågan om kommissionens delegerade förordning (EU) nr 241/2014 av den om komplettering av och rådets Prop. 2019/20:97 förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för kapitalbaskrav på institut behöver anpassas till den nya ordningen. Skälen för regeringens förslag I den följande framställningen behandlas – med utgångspunkt i kapitelindelningen i lagen om medlemsbanker – frågan om i vilken utsträckning de skillnader mellan de associationsrättsliga regleringarna för medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar som gäller kan motiveras av bankrörelsen och av det skälet också fortsättningsvis medför ett behov av avvikande reglering för medlemsbanker. Prövningen av om det finns ett behov av avvikande reglering för med- lemsbanker i förhållande till kreditmarknadsföreningar bör, med beak- tande av skillnaderna mellan aktiebolags- och föreningsformerna, göras mot bakgrund av de särskilda associationsrättsliga bestämmelserna för bankaktiebolag i lagen om bank- och finansieringsrörelse (10 kap.). En medlemsbank, dvs. en ekonomisk förening som har tillstånd att driva bankrörelse, är en kooperativ företagsform. Det innebär att en medlems- bank har till ändamål att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att driva ekonomisk verksamhet (bankrörelse) som medlemmarna I en medlemsbank ska det finnas ett insatskapital och var och en av medlemmarna ska delta med kapital i form av (minst) en medlems- Medlemsinsatserna ska fullgöras i pengar. anta s.k. investerande medlemmar. Medlemmarna, som äger medlems- banken, har inte personligt ansvar för bankens skulder. kan ingå i en koncern. Handlingar som rör en medlemsbank får under- tecknas med elektronisk underskrift. Bestämmelserna finns i 1 kap. lagen För ekonomiska föreningar finns motsvarande bestämmelser i 1 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som – med vissa undantag – gäller för kreditmarknadsföreningar (12 kap. 1 a § och 2 § första stycket lagen om bank- och finansieringsrörelse). I grunden överensstämmer det som gäller för medlemsbanker med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Jämfört med lagen om medlems- banker innehåller lagen om ekonomiska föreningar emellertid en mer full- ständig reglering av föreningsformen. Det finns inga skillnader mellan de associationsrättsliga regleringarna för medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar som kan motiveras av Det innebär sammanfattningsvis att de nu aktuella bestämmelserna inte medför något behov av avvikande reglering för medlemsbanker. En medlemsbank bildas genom att minst tre medlemmar antar stadgar samt väljer styrelse och revisorer. Stadgarna ska innehålla vissa uppgifter. medlemsbank ska anmälas för registrering i bankregistret inom Bestämmelserna finns i 2 kap. lagen om medlems- För ekonomiska föreningar finns motsvarande bestämmelser i 2 och 3 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som gäller för kreditmarknadsföreningar. I grunden överensstämmer det som gäller för medlemsbanker med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Jämfört med lagen om medlemsbanker innehåller lagen om ekonomiska föreningar emellertid en mer fullständig reglering av bildande av en förening och stadgarnas innehåll. Till skillnad från en kreditmarknadsförening, får en medlemsbank inte bildas om teckning av medlemsinsatser innebär att någon för vilken det inte har gjorts en prövning bl.a. av att han eller hon har tillräcklig insikt och erfarenhet för att delta i ledningen av ett kreditinstitut och även i övrigt är lämplig för en sådan uppgift (3 kap. 2 § första stycket 3 samt andra och tredje styckena lagen om bank- och finansieringsrörelse) kommer att ha ett kvalificerat innehav i banken (2 kap. 5 § fjärde stycket lagen om medlemsbanker). Den avvikande regleringen – som motsvarar bestämmelsen om bankaktiebolag i 10 kap. 3 § lagen om bank- och finansieringsrörelse – kan motiveras av bankrörelsen. Det innebär sammanfattningsvis att bestämmelsen i lagen om medlemsbanker om att en medlemsbank inte får bildas om det inte har gjorts en prövning av att den som ska ha ett kvalificerat innehav i banken anses lämplig (2 kap. 5 § fjärde stycket) bör överföras till det nya kapitlet i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Den nya ordningen innebär att en ekonomisk förening – på samma sätt som ett aktiebolag – i tiden efter bildandet kan ansöka om tillstånd att driva bankrörelse enligt 3 kap. lagen om bank- och finansieringsrörelse. En medlemsbank är en öppen företagsform. Det innebär att en medlemsbank är en sammanslutning av ett inte på förhand bestämt antal (fysiska eller juridiska) personer och att medlemstalet kan ökas eller minskas utan att stadgarna behöver ändras. Medlemskapet är personligt men en medlems andel i medlemsbanken kan överlåtas. I en medlemsbank ska det dessutom finnas en medlemsförteckning, som ska innehålla vissa uppgifter. Bestämmelserna finns i 3 kap. lagen om medlemsbanker. För ekonomiska föreningar finns motsvarande bestämmelser i 4 och 5 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som gäller för kreditmarknadsföreningar. I grunden överensstämmer det som gäller för medlemsbanker med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Jämfört med lagen om medlemsbanker innehåller lagen om ekonomiska föreningar emellertid en mer fullständig reglering av medlemmar och medlemsförteckning. Det finns inga skillnader mellan de associationsrättsliga regleringarna för medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar som kan motiveras av bankrörelsen. Det innebär sammanfattningsvis att de nu aktuella bestämmelserna inte medför något behov av avvikande reglering för medlemsbanker. anser att det behöver klargöras om de civilrättsliga bestämmelserna om medlemsförtecknings offentlighet har företräde framför de näringsrättsliga bestämmelserna om banksekretess. Ekobanken anser att medlemmar med visst andelsinnehav ska undantas från bestämmelserna om medlemsförteckningens offentlighet. Medlemsförteckningen i en ekonomisk förening ger offentlighet åt olika uppgifter om medlemmarna i föreningen, framför allt namn, adress och medlemsinsatser (5 kap. 3 och 6 §§ lagen om ekonomiska föreningar). Motsvarande gäller för ekonomiska föreningar som driver bank- eller finansieringsrörelse (12 kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse och 3 kap. 6 § lagen om medlemsbanker). Från bestämmelserna om medlemsförteckningens offentlighet görs – till skillnad från motsvarande bestämmelser om aktiebokens offentlighet (5 kap. 19 § aktiebolagslagen) –inga undantag för medlemmar med andelsinnehav av viss storlek. Enskildas förhållanden till kreditinstitut får inte obehörigen röjas (1 kap. 10§ lagen om bank- och finansieringsrörelse). Detta innebär att s.k. banksekretess gäller och att en bank inte utan samtycke får lämna ut uppgifter om sina kunder – t.ex. uppgift om en viss person är kund i banken eller inte – till utomstående. Banksekretessen är emellertid dispositiv, dvs. den kan avtalas bort mellan parterna. Banksekretessen hindrar inte heller att sådana uppgifter lämnas ut inom ramen för olika myndigheters utredningar om beskattning, brott och indrivning av skulder. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). En medlemsbank är en ekonomisk förening som har till syfte att främja medlemmarnas ekonomiska intressen genom att driva bankrörelse som medlemmarna deltar i, framför allt som kunder. Som en konsekvens av det skulle en utomstående betraktare med ledning av uppgifterna om medlemskap i medlemsförteckningen i en medlemsbank kunna komma fram till att en viss medlem också är kund i banken. Det är emellertid en ofrånkomlig följd av bestämmelserna om medlemsförteckningens offentlighet och gäller alla medlemmar i en medlemsbank, oavsett andelsinnehavet storlek. Det får också antas att en person som väljer att vara medlem i en medlemsbank har gjort bedömningen att fördelarna med att vara kund i en bank som drivs i kooperativa former – dvs. att som medlem kunna påverka bankrörelsens inriktning, t.ex. mot en mer hållbar bankmarknad – överväger nackdelarna med medlemsförteckningens offentlighet. Det har inte heller framkommit att det i någon avgörande utsträckning förekommer att personer avstår från medlemskap i medlemsbanker på grund av medlemsförteckningens offentlighet. Det ska i det avseendet framhållas att en utomstående betraktares slutsats att en viss medlem i en medlemsbank också är kund i banken inte i sig medger några slutsatser om vilket kundförhållande som föreligger mellan kunden och banken, t.ex. om kunden är kredittagare. Sammanfattningsvis finns det inte tillräckliga skäl för att frångå den nuvarande ordningen. Medlemmar i en medlemsbank har rätt till återbetalning av medlemsinsatser, dels när ett medlemskap upphör, dels utan samband med att ett medlemskap upphör. Bestämmelserna finns i 4 kap. lagen om medlemsbanker. För ekonomiska föreningar finns motsvarande bestämmelser i 10 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som – med de undantag som motiveras av finansieringsrörelsen – gäller för kreditmarknadsföreningar (12 kap. 2 § andra stycket lagen om bank- och finansieringsrörelse). I grunden överensstämmer det som gäller för medlemsbanker med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Utöver bestämmelser om åter- betalning av medlemsinsatser innehåller lagen om ekonomiska föreningar en fullständig reglering av medlemsinsatser. I likhet med det som gäller för en kreditmarknadsförening, förutsätter återbetalning av medlemsinsatser i en medlemsbank när ett medlemskap upphör tillstånd (4 kap. 1 § första stycket lagen om medlemsbanker och 12 kap. 2 § andra stycket lagen om bank- och Till skillnad från det som gäller för en kreditmark- nadsförening, förutsätter också återbetalning av medlemsinsatser utan samband med att ett medlemskap upphör tillstånd (4 kap. 3 § lagen om medlemsbanker). Bestämmelser om återbetalning finns också i det unionsrättsliga regel- verket om kapitaltäckning, och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (tillsynsförordningen) och och rådets direktiv 2013/36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direktiv 2006/48/EG och 2006/49/EG (kapitaltäckningsdirektivet). Tillsynsförordningen ställer krav på det kapital – primärkapital och supplementärkapital – som ett kreditinstitut ska ha för att kunna hantera de risker som verksamheten är förenad med (kapitalbaskrav). som en procentsats av riskvägda tillgångar. I lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värdepappersbolag och lagen (2014:966) om kapitalbuffertar finns dessutom bestämmelser om kapitalbaskrav utöver kapitalbasen i tillsynsförordningen (särskilda kapitalbaskrav) och om olika slag av kapitalbuffertar i kreditinstitut. Primärkapitalet utgörs framför allt av kärnprimärkapital, dvs. tal, såsom kärnprimärkapitalinstrument (t.ex. medlemsinsatser) och övriga reserver (t.ex. reservfond). Återbetalning av kärnprimärkapitalinstrument kräver tillstånd av (artikel 77 i tillsynsförordningen). lagen om medlemsbanker om återbetalning av medlemsinsatser (4 kap. 1 § första stycket och 3 §) framstår därför som överflödiga. I avsnitt 6.2 föreslås att bestämmelsen i lagen om bank- och finansie- ringsrörelse om att återbetalning av medlemsinsatser när ett medlemskap i en kreditmarknadsförening upphör förutsätter till- stånd ska tas bort. Det innebär sammanfattningsvis att de nu aktuella bestämmelserna inte medför något behov av avvikande reglering för medlemsbanker. anser att det av stadgarna ska framgå att återbetal- ning av medlemsinsatser förutsätter inspektionens tillstånd. Stadgarna i en ekonomisk förening, t.ex. en medlemsbank, ska innehålla vissa obligatoriska uppgifter, t.ex. vissa uppgifter om insatser, men måste inte innehålla uppgifter om förutsättningarna för återbetalning av medlemsinsatser (3 kap. 1 § lagen om ekonomiska föreningar och 2 kap. 4 § lagen om medlemsbanker). Tillsynsförordningen är direkt tillämplig i och enligt regeringens mening saknas skäl att frångå den nuvarande ordningen på den grunden att de överflödiga bestämmelserna om förutsättningarna för återbetalning av medlemsinsatser i lagen om medlemsbanker (4 kap. 1 § första stycket och 3 §) bör utmönstras. Det står dessutom en medlemsbank fritt att i sina stadgar ta in uppgifter om förutsättningarna för återbetalning av medlemsinsatser enligt unionsrätten. väcker också frågan om kommissionens delegerade förordning (EU) nr 241/2014 av om komplettering av och rådets förordning (EU) nr 575/2013 med avseende på tekniska tillsynsstandarder för kapitalbaskrav på institut behöver anpassas till den nya ordningen. I rättsakten regleras vilken typ av företag som enligt tillämplig nationell lag erkänns som kooperativ sammanslutning vid tillämpning av tillsynsförordningen, t.ex. ”[i] [i]nstitut registrerade som ’medlemsbank’ enligt lag (1995:1570) om medlemsbanker” (artikel 4). Hänvisningar i unionsrättsakter till nationell lagstiftning är som regel avsedda att tillämpas dynamiskt. Det innebär enligt regeringens mening att hänvisningarna till nationell lag i den nu aktuella rättsakten får förutsättas ta sikte på den lagstiftning som gäller vid prövningen. Utöver medlemsinsatser kan medlemmar i en medlemsbank delta med kapital i form av förlagsinsatser. Också personer som inte är medlemmar får tillskjuta förlagsinsatser. Förlagsinsatser ska fullgöras i pengar. Bestämmelserna finns i 5 kap. lagen om medlemsbanker. För ekonomiska föreningar finns motsvarande bestämmelser i 11 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som – med de undantag som motiveras av finansieringsrörelsen – gäller för kreditmarknadsföreningar (12 kap. 2 § första stycket lagen om bank- och finansieringsrörelse). I grunden överensstämmer det som gäller för medlemsbanker med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Jämfört med lagen om medlemsbanker innehåller lagen om ekonomiska föreningar en mer fullständig reglering av förlagsinsatser. Det finns inga skillnader mellan de associationsrättsliga regleringarna för medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar som kan motiveras av bankrörelsen. Det innebär sammanfattningsvis att de nu aktuella bestämmelserna inte medför något behov av avvikande reglering för medlemsbanker. 6 kap. Medlemsbankens ledning En medlemsbank har en styrelse och en verkställande direktör. Bestämmelserna finns i 6 kap. lagen om medlemsbanker. För ekonomiska föreningar finns motsvarande bestämmelser i 7 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som – med de undantag som motiveras av finansieringsrörelsen – gäller för kreditmarknadsföreningar (12 kap. 3–6 d §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse). I grunden överensstämmer det som gäller för medlemsbanker med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Jämfört med lagen om medlemsbanker innehåller lagen om ekonomiska föreningar emellertid en mer fullständig reglering av ledningen. När det gäller en kreditmarknadsförening ska prövning av undantag från bosättningskravet för styrelseledamöter, verkställande direktör och 2019/20:97 särskild firmatecknare i en medlemsbank göras av (7 kap. 8, 30 och 38 §§ lagen om ekonomiska föreningar). För medlemsbanker gäller i stället att den prövningen ska göras av (6 kap. 3 § första stycket, 4 § första stycket och 14 § andra stycket lagen om medlemsbanker). Den avvikande regleringen – som motsvarar bestämmelsen om bankaktiebolag i 10 kap. 1 § andra stycket 1 lagen om bank- och finansieringsrörelse – kan motiveras av bankrörelsen. Rätten att teckna en medlemsbanks firma får utövas endast av två eller flera personer i förening. Ingen annan inskränkning får registreras (6 kap. 14 § tredje stycket lagen om medlemsbanker, jfr 7 kap. 37 § lagen om ekonomiska föreningar). Den avvikande regleringen – som motsvarar bestämmelsen om bankaktiebolag i 10 kap. 7 § lagen om bank- och finansieringsrörelse i fråga om särskild firmatecknare – kan motiveras av bankrörelsen. Det innebär sammanfattningsvis att bestämmelser om att prövningen av undantag från bosättningskraven för styrelseledamöter, verkställande direktör och särskild firmatecknare i fråga om medlemsbanker ska göras av bör tas in i det nya kapitlet i lagen om bank- och finansieringsrörelse. anser att skälen för att den verkställande direktören i fortsättningen inte behöver vara ledamot i styrelsen bör utvecklas närmare. Förslaget om ny associationsrätt för medlemsbanker innebär att medlemsbanker ska tillämpa lagen om ekonomiska föreningar med de avvikelser som motiveras av bankrörelsen. Bestämmelserna om ledning i lagen om ekonomiska föreningar och lagen om medlemsbanker vilar visserligen på olika principer i fråga om den verkställande direktörens ställning i förhållande till styrelsen. De praktiska skillnaderna mellan lagarna är emellertid små. Regeringen konstaterar att det vid tillämpning av lagen om ekonomiska föreningar står styrelsen i en medlemsbank fritt att utse den verkställande direktören till ledamot i styrelsen. I enlighet med det unionsrättsliga regelverket om kapitaltäckning får den verkställande direktören emellertid inte utses till ordförande eller vice ordförande i styrelsen (12 kap. 4 § lagen om bank- och finansieringsrörelse och 6 kap. 10 § lagen om medlemsbanker). I en medlemsbank är föreningsstämman det beslutande organet. Bestämmelserna finns i 7 kap. lagen om medlemsbanker. För ekonomiska föreningar finns motsvarande bestämmelser i 6 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som – med de undantag som motiveras av finansieringsrörelsen – gäller för kreditmarknadsföreningar (12 kap. 7 och 7 a §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse). I grunden överensstämmer det som gäller för medlemsbanker med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Jämfört med lagen om medlemsbanker innehåller lagen om ekonomiska föreningar emellertid en mer fullständig reglering av föreningsstämman. Det finns inga skillnader mellan de associationsrättsliga regleringarna för medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar som kan motiveras av bankrörelsen.