prop · H70371 · 2020-01-29 00:00:00 — Såväl myndigheter som intresseorganisationer har lyft fram att det finns ett eftersatt underhåll i flerbostadshusbeståndet.29 Generellt brukar en byggnad som nått anses ha ett behov av renovering och upprustning.30 Det finns flera olika faktorer som bidrar till behoven, framför allt av de hus som byggdes under miljonprogrammet . Dels rör det sig om tekniska brister, såsom stammar för avlopp och vatten som blivit slitna och behöver bytas ut, elinstallationer som inte följer dagens standarder, tak- och fasadskador och 26En ändring är en eller flera åtgärder som ändrar en konstruktion, funktion, användningssätt, utseende eller kulturvärde. 27Ombyggnad är en ändring av en byggnad som innebär att hela byggnaden eller en betydande och avgränsbar del av byggnaden påtagligt förnyas. 28Exempel på underhållsåtgärder är målning, tapetsering och stambyte. , Lagar och regler vid renovering – en översikt, 2016, s. 8. 29Se bland annat & Energimyndigheten, Underlag till den andra nationella strategin för energieffektiviserande renovering, 2016 och , Hem för miljoner. Förutsättningar för upprustning av rekordårens bostäder, 2017. 30Skriftliga svar från , . 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N behov av att byta fönster. Dels rör det sig om dagens skärpta samhällskrav, bland annat krav på tillgänglighet och hållbarhet samt nya byggregler vid ändring av byggnad som innebär att fastigheter som renoveras ska eftersträva en energiprestanda som är likställd med nyproduktion. Dessutom finns det i vissa bostadsområden sociala utmaningar som ställer särskilda krav på förvaltningen av fastigheterna. Ofta behöver då tekniska förbättringar av fastigheterna kombineras med olika sociala åtgärder.31 Miljonprogrammet och rekordårens bostäder Miljonprogrammet är de cirka en miljon bostäder som byggdes –1974, medan ”rekordårens bostäder” är de cirka 1,3 miljoner bostäder som byggdes –1975. av både rekordårens och miljonprogrammets bostäder finns i småhus och finns i flerbostadshus. Antal bostäder i miljonprogrammets bestånd fördelat över upplåtelseformer: Antal lägenheter i rekordårens flerbostadshus: Antalet lägenheter i rekordårens flerbostadshus uppgår till cirka 800 000, varav cirka 570 000 byggdes under miljonprogrammet. Av dessa 800 000 lägenheter ägs cirka 330 000 av kommunalt allmännyttiga bostadsbolag medan resterande ägs av privata fastighetsbolag eller bostadsrättsföreningar. Av allmännyttans cirka 330 000 lägenheter byggdes cirka 250 000 under miljonprogrammet. Källa: (2015), Kartverktyg över miljonprogrammets bostadsbestånd, (2017) Hem för miljoner. Förutsättningar för upprustning av rekordårens bostäder. Det finns ett återstående renoveringsbehov i flerbostadshus Renoveringsbehovet är generellt svårt att uppskatta då det saknas en entydig definition av renovering, och att det inte genomförs någon kontinuerlig uppföljning av renoveringar. Även om det exakta antalet lägenheter med renoveringsbehov är osäkert, visar en intervjuundersökning att det – trots att många lägenheter har renoverats under den senaste fem-års-perioden – fortfarande kvarstår stora renoveringsbehov.32 och har också bedömt att det finns ett återstående renoveringsbehov i flerbostadshusbeståndet baserat på tidigare empiriska 31SABO, Hem för miljoner. Förutsättningar för upprustning av rekordårens bostäder, 2017, s. 5–6. Sådana åtgärder kan exempelvis syfta till att öka tryggheten i området. 32Industrifakta, Renoveringssituationen i rekordårens bostäder 2017, 2017. Rapporten berör allmännyttans del av rekordårens bostäder. Omkring hälften av allmännyttans bostäder från rekordåren bedöms utifrån undersökningen redan ha renoverats. Det innebär att lika många, cirka 160 000 lägenheter, kvarstår att renovera. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G undersökningar.33 Ett annat sätt att följa upp antalet renoveringar är genom fastighetstaxeringsregister. I registret finns uppgifter om ombyggnader som har betydelse för fastighetens taxeringsvärde, det vill säga investeringar. En nackdel är att löpande underhåll inte ger utslag i taxeringsvärdet och därmed inte syns i statistiken. Statistiken visar bland annat att ungefär av ytan i flerbostadshus med nybyggnadsår –1974 (miljonprogrammet) inte har någon renovering registrerad sedan byggnaden uppfördes. Det kan tolkas som att nästan hälften av det beståndet inte genomgått någon betydande renovering som till exempel ett stambyte.34 Att renoveringsbehovet är stort för just husen som byggdes under miljonprogrammet eller de så kallade rekordåren är för att det byggdes så pass många hus . Rekordårshusen utgör en stor del av det totala svenska flerbostadshusbeståndet, och ofta även en stor andel av enskilda fastighetsägares bestånd. Därmed har det skapats en renoveringspuckel som kan vara utmanande för fastighetsägare att hantera inom ramen för ordinarie förvaltning och budget.35 2.1.2 Energianvändning och energieffektivisering i flerbostadshus Sektorn bostäder och service står för av totala energianvändning.36 Byggnader för bostäder och lokaler står för ungefär av energianvändningen inom sektorn.37 Denna sektor är därmed viktig för att bidra till att nå det nationella sektorsövergripande målet om energieffektivisering, att energianvändningen ska vara effektivare jämfört med 2005.38 33Boverket & Energimyndigheten, Förslag till utvecklad nationell strategi för energieffektiviserande renovering, 2015, s. 16–20 och & Energimyndigheten, Underlag till den andra nationella strategin för energieffektiviserande renovering, 2016, s. 23. 34Boverket & Energimyndigheten, Underlag till den andra nationella strategin för energieffektiviserande renovering, 2016, s. 25. 35SABO Hem för miljoner, Förutsättningar för upprustning av rekordårens bostäder, s. 4, 2017 och & Energimyndigheten, Underlag till den andra nationella strategin för energieffektiviserande renovering, 2016, s. 59–60. 36SOU 2017:99, s. 66. I energistatistiken delas den slutliga energianvändningen upp mellan tre användarsektorer; industrin, transportsektorn och bostäder och service. Sektorn för bostäder och service omfattar bostäder och lokaler (hushåll, offentlig verksamhet och övrig serviceverksamhet) samt jordbruk, skogsbruk, fiske och byggverksamhet. Den totala energianvändningen omfattar energi för uppvärmning och varmvatten, men även hushållsel, verksamhetsel och fastighetsel. Merparten av den totala energianvändningen i bostäder och lokaler, , går till uppvärmning och varmvatten. När en byggnad blir mer energieffektiv, till exempel i samband med renovering, är det främst energianvändningen för uppvärmning och varmvatten som blir lägre. Se Energimyndigheten, Energiläget i siffror 2019, avsnitt 3.4, 2019 samt , Energiindikatorer 2019, 2019, s. 40–43. 2017/18:228, bet. 2017/18:NU22, rskr. 2017/18:411. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bostäder och service använder främst energi i form av el och fjärrvärme, som nästan helt ersatt olja. Den totala energianvändningen i sektorn har minskat något , trots att den uppvärmda arean har ökat.39 Byggnadsbeståndet delas statistiskt upp i småhus (en- och tvåbostadshus), flerbostadshus respektive lokal- och specialbyggnader. Energianvändningen per kvadratmeter är genomgående högst i flerbostadshus jämfört med småhus och lokaler.40 Vid en jämförelse mellan flerbostadshus från olika byggnadsperioder har hus som är byggda –1970 den högsta energianvändningen per kvadratmeter.41 har energianvändningen minskat i hela det svenska flerbostadshusbeståndet. Energieffektiviseringstakten är dock inte tillräcklig för att nå det nationella målet.42 Det finns betydande potential att energieffektivisera flerbostadshus Det finns ett antal uppskattningar av potentialen för energieffektivisering Enligt konsultföretaget beräkningar uppgick potentialen för energieffektivisering i flerbostadshus fram till , vilket motsvarar jämfört med vad energianvändningen beräknades bli genom en framskrivning av dagens energianvändning.43 Det finns även ett antal fallstudier44 gällande energieffektivisering av flerbostadshus som visar att energianvändningen kan minska med cirka 25–för hela beståndet flerbostadshus vid installationstekniska effektiviseringsinsatser. I kombination med mer omfattande renoveringar ger det en samlad potential för energieffektivisering på 40–för hela flerbostadshusbeståndet.45 39Enligt kan den minskade energianvändningen i sektorn, uttryckt som tillförd (köpt) energi, förklaras av framför allt två faktorer: dels av energibesparande åtgärder såsom tilläggsisolering dels av att viss energianvändning försvunnit ur statistiken eftersom den energi som värmepumpar tar upp från omgivningen inte ingår. Se SOU 2017:2, s. 86. 40När det gäller nyare byggnader uppförda från och med 80-talet och fram till har lokaler dock i stort sett lika, eller något högre, energianvändning än flerbostadshus. 41SOU 2017:99, s. 14 och 73. 42von Platten och , Energideklarationen i två vågor - En byggnadsspecifik jämförelse av energiprestanda konstaterar av reducerad energianvändning i svenska flerbostadshus, 2019. 43Sweco, Kvantitativ utvärdering av marknadsmisslyckanden och hinder, 2014. Beräkningarna avsåg tekniskt möjliga åtgärder utan hänsyn till om åtgärderna är lönsamma. Av den tekniska potentialen bedömdes dock endast () kunna komma till stånd spontant utifrån pågående teknisk utveckling och befintliga styrmedel, som exempelvis gällande byggnormer. För att nå den totala tekniska potentialen skulle ytterligare styrmedel för att undanröja föreliggande hinder för energieffektivisering behöva införas. 44Se exempelvis SKL, miljarder skäl att spara! Potential för energieffektivisering i kommunernas och landstingens byggnader, 2016 och WSP, Halvera Mera 1+2+3 – analys, 2017. 45SOU 2017:99, s. 100–101. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G 2.1.3 Hyressättning och sociala aspekter av renoveringar När det gäller hyressättning delas renoveringsåtgärder in i underhållsåtgärder och standardhöjande åtgärder. Enligt hyressättningssystemet ska underhåll ingå i hyran och rena underhållsarbeten ger därmed ingen rätt till hyreshöjningar. Till underhållsåtgärder räknas ofta ytskikt såsom tapetsering eller målning, rent tekniskt underhåll, stambyten och normalt även energieffektiviseringsåtgärder. Sådana åtgärder behöver därför finansieras genom befintliga hyresintäkter eller sänkta driftskostnader. Vid standardhöjande åtgärder har fastighetsägare däremot rätt att höja hyran för att finansiera renoveringen. Standardhöjande åtgärder kan exempelvis vara utbyte av köksutrustning och uppgradering av ytskikten i kök och badrum.46 Hur mycket hyrorna får höjas i samband med renovering fastställs genom en prövning i två steg. Först fastställs vilka åtgärder en fastighetsägare får genomföra. I ett andra steg prövas sedan vilken hyreshöjning en viss åtgärd medför. Prövningen av hyran kallas för bruksvärdesprövning. Bruksvärdessystemet bygger i grunden på att hyran i den enskilda lägenheten ska sättas utifrån förhandlade hyror i lägenheter med liknande standard. Det innebär att om fastighetsägaren vid en renovering höjer standarden till nivån i nybyggda lägenheter kommer nybyggda lägenheter att vara jämförelseobjekt Hyresgästernas inflytande vid renovering I samband med renoveringsarbeten är det inte ovanligt att hyresgäster och fastighetsägare har olika uppfattningar om lämpliga nivåer för renoveringar och vilken hyreshöjning som kan vara rimlig.48 I hyreslagen finns regler om hyresgästernas godkännande vid förbättrings- och ändringsarbeten. Vid standardhöjande åtgärder måste hyresvärden inhämta godkännande från sina hyresgäster för att få genomföra åtgärderna.49 Inför standardhöjande åtgärder är fastighetsägaren även skyldig att skriftligt meddela sina hyresgäster om planerna. Om en eller flera hyresgäster väljer att inte godkänna föreslagna åtgärder kan hyresvärden vända sig till hyresnämnden och 46Lind, Leder hyreslagen till rätt renoveringar – analys och förslag, 2015. Jfr 12 kap. 55 § jordabalken. Det gäller dock inte om de nyproducerade lägenheternas hyror omfattas av bestämmelserna om skälig hyra för viss nyproduktion, så kallade presumtionshyror, vilket regleras i 12 kap. 55 c § jordabalken. Dessa lägenheter står utanför bruksvärdessystemet och fungerar inte som jämförelseobjekt, jfr 12 kap. 55 § tredje stycket jordabalken. 48Baeten och Listerborn, Tretton myter om bostadsfrågan, 2016, s. 65. 49Enligt 12 kap 18 d § jordabalken ska varje hyresgäst godkänna standardhöjande åtgärder som har en inte obetydlig inverkan på en bostadslägenhets bruksvärde. Godkännande krävs även för åtgärder som medför en inte oväsentlig ändring av en bostadslägenhet eller av de gemensamma delarna av fastigheten. Om åtgärderna avser de gemensamma delarna av fastigheten, krävs det att de har godkänts av hyresgästerna i mer än hälften av de berörda bostadslägenheterna. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N istället begära hyresnämndens tillstånd.50 Enligt vissa bedömare ger hyreslagen generellt sett hyresgästerna små möjligheter att påverka fastighetsägarnas planer på renovering, trots att en renovering kan ha stor inverkan på hyresgästernas liv och ekonomi.51 I slutbetänkandet av utredningen ställning för hyresgäster konstateras att dagens regler om hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbete inte är tillräckliga för att säkra tryggheten i boendet för en bred grupp av hyresgäster.52 Flyttningar till följd av renoveringar Omfattande renoveringsåtgärder resulterar ofta i höjda hyror, vilket kan innebära att hyresgäster inte har råd att bo kvar. Det finns forskning som visar att de största renoveringsbehoven, och därmed de högsta förväntade hyreshöjningarna, finns i de ekonomiskt mest utsatta områdena, vilket kan innebära en social utmaning.53 Utredningen ställning för hyresgäster lyfter också fram problemet med att de hyreshöjningar som medges vid förbättrings- och ändringsarbete ofta blir så stora att många av ekonomiska skäl behöver flytta efter renovering.54 I en rapport från undersöktes flyttmönster i samband med omfattande renoveringar av hyreslägenheter. Resultatet visar att omfattande renoveringar av fastigheter leder till att fler hyresgäster flyttar.55 Individer med låga inkomster flyttar i högre grad än individer med högre inkomster. Rapporten visar också att flyttningarna från renoverade fastigheter tenderar att gå mot områden med lägre genomsnittsinkomster och sämre skolresultat, vilket indikerar att renoveringarna riskerar att bidra till ökad segregation.56 50Helsing, Lagar och regler vid renovering – en översikt, 2016, s. 26. Av 12 kap. 18 d § jordabalken framgår att hyresnämndens tillstånd krävs i de fall en hyresgäst inte lämnat sitt godkännande. Godkännande eller tillstånd behövs dock inte, om åtgärderna vidtas för att en bostadslägenhet ska uppnå lägsta godtagbara standard enligt 18 a § sjätte och sjunde styckena. Enligt 18 f § jordabalken ska en ansökan om tillstånd bifallas om hyresvärden har ett beaktansvärt intresse av att åtgärden genomförs och det inte är oskäligt mot hyresgästen att den genomförs. Vid prövningen av om det är oskäligt mot hyresgästen att åtgärden genomförs ska hyresvärdens intresse av att åtgärden genomförs vägas mot de skilda intressen som hyresgäster i allmänhet kan antas ha av att åtgärden inte vidtas. Om det finns särskilda skäl, får även omständigheter som hänför sig endast till den enskilde hyresgästen beaktas. 52SOU 2017:33, s. 19 ff. Utredningen lägger fram ett antal förslag på lagändringar för att stärka hyresgästinflytande vid renovering och ombyggnation. Betänkandet bereds inom . 53Mangold m.fl., ”Socio-economic impact of renovation and energy retrofitting of the stock”, 2016. 54SOU 2017:33, s. 19 och 149 ff. 55Boverket, Flyttmönster till följd av omfattande renoveringar, 2014, s. 7. Enligt rapporten uppgår flyttningar från hyresfastigheter generellt till medan flyttningar från hyresfastigheter som genomgår renovering uppgår till . Det innebär att sannolikheten att flytta är större för individer i hyresfastigheter som renoveras än för individer i hyresfastigheter som 56Ibid, s. 7. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G I vilken utsträckning hyreshöjningar drabbar boende med låga inkomster beror dock även på hur olika bidrag påverkas när hyrorna stiger. Om hushåll med låga inkomster redan erhåller bostadsbidrag57 eller ekonomiskt bistånd, är de enligt sannolikt inte lika priskänsliga som hushåll som inte är berättigade till bidrag. om flyttmönster visar att renoveringar leder till högre bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd hos de individer som bor kvar efter renovering. Hushåll med arbetsinkomster som ligger just över olika bidragsgränser, eller hushåll som redan erhåller maxbelopp för bidrag, riskerar att drabbas mest av hyreshöjningar.58 2.2 Syften med stödet Stödet till renovering och energieffektivisering hade tre huvudsakliga syften, att öka renoveringstakten, öka energieffektiviseringstakten och skydda hyresgästerna mot orimliga hyreshöjningar. Stödet riktades till flerbostadshus med hyresrätter i bostadsområden med socioekonomiska utmaningar.59 2.2.1 Regeringens intentioner med stödet I budgetpropositionen angav regeringen att upprustningsbehovet i miljonprogramsområdena från är omfattande.60 Många flerbostadshus inom miljonprogrammet är i behov av renovering och modernisering på ett socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbart sätt. Genom upprustning skulle möjligheter att öka kvaliteten och trivseln i boendet skapas. Stödet skulle genom att öka renoveringstakten i dessa områden bidra till att upprätthålla den höga och enhetliga svenska bostadsstandarden. Regeringen betonade också vikten av att hyresgästerna skulle få inflytande i renoveringsprocessen och att stödet skulle bidra till att hyresgästerna skyddas mot orimliga hyreshöjningar.61 Regeringen angav också att antagandet bakom ett stöd till både renovering och energieffektivisering ligger i idén om att en ökad renoveringstakt även kan medföra en högre energieffektivisering. Nya bostäder och byggnader är mer energieffektiva än det befintliga beståndet. Regeringen menade därför att den stora utmaningen inom bostadssektorn är att öka renoveringstakten och på så sätt 57Bostadsbidrag är ett av de bostadsstöd som kan ges. Det finns också bostadstillägg för äldre eller för personer som erhåller aktivitetsersättning eller sjukpenning. 58Boverket, Flyttmönster till följd av omfattande renoveringar, 2014, s. 7. 2015/16:1, s. 49, bet. 2015/16:CU1, rskr. 2015/16:77. Enligt stödets förordning (2016:837) definieras bostadsområden med socioekonomiska utmaningar som områden där mer än hälften av hushållen har en låg köpkraft. Se avsnitt 2.3.2 för en mer utförlig definition. 60Ibid, s. 49. 61Ibid, s. 39. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N energieffektivisera det befintliga beståndet.62 Budgetpropositionen publicerades stödet infördes . Där förtydligades stödets syften. Det framgår bland annat att regeringen hade en ambition om att renovering som även innefattar energieffektiviseringsåtgärder ska kunna hålla kostnaderna nere och skapa bättre utrymme för lönsamhet i fastighetsägarnas investeringar.63 förtydligades syftet med att skydda hyresgästerna från orimliga hyreshöjningar. Eftersom en renovering ofta är en kostsam investering vill fastighetsägarna att åtgärderna ska ge avkastning . Kraven på lönsamhet kan innebära hyreshöjningar, vilket i sin tur kan leda till att en del hushåll inte längre har råd att bo kvar. Därför menade regeringen att det behövs ekonomiska incitament dels för att öka renoveringstakten, dels för att motverka att befintliga hyresgäster behöver flytta efter renovering.64 Regeringens ambition att rusta upp miljonprogrammen förtydligades ytterligare i budgetpropositionen genom att stödet förväntades bidra till genomförandet av regeringens långsiktiga reformprogram för minskad segregation 2017–2025.65 2.3 Utformning och administration av stödet Stödet regleras i förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. Stödet var uppdelat i två delar, en renoveringsdel och en energieffektiviseringsdel. Nedan följer en beskrivning av stödets utformning och administration. 2.3.1 Stödets två delar Renoveringsdelen uppgick till av renoveringskostnaden66 och kunde till exempel ges för byte av stammar, målning/tapetsering, byte av badrums- eller köksinredning, bullerdämpning och byte av tak, fönster eller dörrar. Stöd för renoveringsdelen gick, via fastighetsägare, till hyresgästerna genom att hela stödbeloppet skulle användas som hyresrabatter. Hyresnivån efter renovering skulle bestämmas i vanlig ordning enligt hyressättningssystemet genom förhandling eller avtal. Hyresrabatten skulle sedan beräknas som ett avdrag från den nya hyran och fördelas proportionellt mellan de renoverade lägenheterna efter att renoveringsåtgärderna genomförts.67 62Ibid, s. 36. 2016/17:1, s. 37, bet. 2016/17:CU1, rskr. 2016/17:69. 64Ibid, s. 37. 2017/18:1, s. 35, bet. 2017/18:CU1, rskr. 2017/18:69. 66Dock högst per m2 (Atemp) och år för den byggnad som renoveras. 6711–12 §§ förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. Hyresnivån kan även ha fastställts vid en prövning enligt 12 kap. 55 § jordabalken. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L R E N O V E R I N G O C H E N E R G I E F F E K T I V I S E R I N G I samband med renoveringen skulle byggnaden även energieffektiviseras.68 Stödet för energieffektiviseringsåtgärder beräknades utifrån sparade kilowattimmar (kWh) per m2 (Atemp) och år och gick till fastighetsägaren. För att erhålla stöd måste energiprestandan69 ha förbättrats med till följd av renoveringsåtgärderna. Stödets storlek berodde på hur mycket energiprestandan förbättras. För förbättringar på 20–utgick en viss stödsumma per kWh/m2 (Atemp) och år. Om energiprestandan förbättrades med utgick en högre stödsumma plus ett tillägg för den del som översteg 50 procent.70 Se bilaga 1 för exempel på hur renoverings- och energieffektiviseringsdelarna av stödet beräknades. 2.3.2 Villkor och krav för de stödberättigade Stödet riktades enbart till fastighetsägare av flerbostadshus med lägenheter som är upplåtna med hyresrätt i områden med socioekonomiska utmaningar.71 Bostadsområden med socioekonomiska utmaningar definieras enligt förordningen som områden där mer än hälften av hushållen har en låg köpkraft.72 En annan förutsättning för stöd var att stödmottagaren skulle förbinda sig att fortsatt upplåta med hyresrätt och att betala ut hyresrabatten . Vid en eventuell överlåtelse av hyresbostäderna skulle stödmottagaren avtala om att villkoren enligt förordningen följs efter beslut om utbetalning av stöd. 681 § förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. 69En energiprestanda visar hur mycket energi som normalt används i en byggnad (för uppvärmning, komfortkyla, tappvarmvatten och fastighetsel). Energiprestandan uttrycker den årliga energianvändningen utslagen på byggnadens uppvärmda area. Mer specifikt anges energiprestandan i kWh/m2 (Atemp) och år. Om en energiprestanda har förbättrats har energiprestandans numeriska värde blivit lägre än tidigare, det vill säga byggnaden kräver mindre energi än förut. , Energideklaration – en handbok. 7013–14 §§ förordningen (2016:837) om stöd för renovering och energieffektivisering i vissa bostadsområden. Om förbättringen motsvarar eller lägre, är stödet per kWh/m2 (Atemp) och år, multiplicerat med byggnadens area mätt som m2 (Atemp).