prop · H8033 · 2020-09-23 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2020/21:3 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisas regeringens bedömning av arbete mot handelshinder – informationsinhämtningens avgörande betydelse (RiR 2020:8). har granskat om utgår från det samlade svenska ekonomiska intresset i hanteringen av handelshinder mot bakgrund av de handelspolitiska målen. bedömer att det finns ett angeläget utvecklingsbehov för regeringen och . Det bedöms finnas brister i informationsinhämtning från företag på så sätt att myndigheten inhämtar information från ett för litet antal företag utan att bedöma om informationen är representativ i förhållande till det samlade ekonomiska intresset. följer enligt inte heller systematiskt upp informationsinhämtning och stöd till företag för att utveckla sin verksamhet. bedömer också att såväl regeringens som återrapportering bör förbättras. Regeringen instämmer i stora delar i bedömning på så vis att det inom samtliga bedömda områden finns utrymme för förbättringar. Regeringen avser beakta bedömningar och rekommendationer i den fortsatta styrningen och uppföljningen av verksamhet och i redovisningen till . I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning .............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................. Säkerställa representativ information från Återrapporteringskrav gällande Solvit-centrumet .............. Regeringens åtgärder med anledning av Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Ärendet och dess beredning har granskat om utgår från det samlade svenska ekonomiska intresset i hanteringen av handelshinder mot bakgrund av de handelspolitiska målen. Granskningen har redovisats i rapporten arbete mot handelshinder – informationsinhämtningens avgörande betydelse (RiR 2020:8), se bilagan. lämnades till regeringen . Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . I denna skrivelse behandlas de iakttagelser och rekommendationer riktade till regeringen som har redovisat i sin rapport. Regeringen har fått del av en skrivelse från om hur myndigheten ser på slutsatser och rekommendationer (UD2020/05124/HI). ska i sitt arbete med frågor om internationell handel och EU:s inre marknad utgå från det samlade svenska ekonomiska intresset mot bakgrund av det övergripande målet för tillväxt och sysselsättning. granskning avser om i sitt arbete med att inhämta information om handelshinder inhämtar information om företags erfarenheter på ett effektivt sätt och vidare om myndigheten använder den information de fått in om företags erfarenheter på ett effektivt sätt för att stödja företag. har även granskat om regeringens och återapportering ger efterfrågad information. I förhållande till det totala antalet företag bedömer att inhämtar information från ett litet antal företag och att det inte görs någon bedömning av huruvida företagen är representativa för det samlade svenska ekonomiska intresset. gör även bedömningen att varken regeringen eller verkar sträva efter högre effektivitet i informationsinhämtningen och att information av denna anledning kan bli ofullständig eller missvisande. Slutsatsen är att de resurser som läggs på informationsinhämtning kan göra större nytta. ser det som att bristerna som har att göra med informationsinhämtningen medför bristande effektivitet i hushållningen med statliga medel. ser även att inte systematiskt följer upp, utvecklar eller prövar metoderna för informationsinhämtning från företag eller stöd till företag. ser det som en grundläggande förutsättning i arbete att myndighetens stöd och bidrag är kända av 2020/21:3 företagen. Kännedomen om bedöms som mycket låg bland små och medelstora företag och låg bland övriga företag. De aktörer som har haft kontakt med har en positiv bild av myndigheten vilket belyser förlusten i att myndigheten inte är mera känd. Regeringens resultatredovisning av resultat bedöms av som allmänt hållen och det framförs att tillgänglig information om till exempel det svenska Solvit-centrumets prestation saknas. Solvit-centrumet har till uppgift att hantera bland annat handelshinder på EU:s inre marknad. Det saknas även information om länder och regioner som är särskilt problematiska för svenskt näringsliv. framhåller särskilt angående Solvit-centrumet att regeringen inte har beslutat om återrapporteringskrav som skulle gett en bild av produktivitet, effektivitet och kvalitet. Europeiska kommissionens rapportering till innehåller i jämförelse intressanta försök till effektanalys, redovisning av nyckeltal och jämförelser. Kommissionens rapportering bedöms som mer relevant än regeringens och samlade rapportering. –säkerställa att arbetar med att inhämta representativ information om företagserfarenheter utifrån det samlade svenska ekonomiska intresset och arbeta för att öka företags kännedom om myndigheten, –ge tydliga återrapporteringskrav till avseende Solvit så att de nyckeltal och jämförelser som Europeiska kommissionen använder framgår och används i bedömningen av det svenska Solvit-centrumets verksamhet, och –komplettera resultatredovisningen till med information som finns tillgänglig och i detta avseende ta intryck av Europeiska kommissionens rapportering till . –i så stor utsträckning som möjligt säkerställa att inhämtad information om företagserfarenheter är representativ så att det samlade svenska intresset beaktas, –utveckla informationsinhämtningen om företags erfarenheter genom att pröva och följa upp olika metoder i dialog med företag och näringsliv, –bedöma företags kännedom om myndigheten och pröva och utvärdera insatser för att öka kännedomen om och företags användning av myndighetens produkter och tjänster, och –i större utsträckning och tydligare inkludera uppföljning och utvärdering avseende informationsinhämtning, informationsanvändning och stöd i myndighetens verksamhetsplanering. uppmärksammar i sin granskning vad som ses som ett antal brister eller förbättringsområden kopplade till hur inhämtar och hanterar information från företag om handelshinder. Regeringen instämmer väsentligen i beskrivning när det gäller vikten av en väl fungerande informationsinhämtning från företag inom ramen för arbete med handelshinder samt att det är en viktig förutsättning att myndighetens verksamhet är känd i näringslivet. Regeringen instämmer även i att brister i dessa avseenden principiellt kan ses som bristande effektivitet i hushållningen med statliga medel. 3.1Säkerställa representativ information från När det gäller om effektivt inhämtar information om företagens erfarenheter av handelshinder instämmer regeringen i att det kan finnas brister när det gäller informationens representativitet. Bedömningen av vad som är representativt kan i och för sig vara komplex. I vissa fall är det i regeringens intresse att få samlad information om hur vanligt förekommande ett visst handelshinder är bland företag i allmänhet och i andra fall är det relevant med mer nischad information gällande till exempel problem kopplade till ett visst land eller ett visst regelverk. Om det bedöms finnas tillfälle att påverka ett visst land eller ett visst regelverk kan det vara relevant även med information som sett i relation till samtliga svenska företag inte är representativt. Om regeringen behöver information med kort varsel kan det vara motiverat att ställa frågor till en snävare krets företag som har kapacitet att tillhandahålla information. Det är av stor vikt att är tydliga med hur information har inhämtats och vilka resonemang som har förts om representativitet. Regeringen instämmer i att det finns utrymme för förbättring när det gäller att tydliggöra vilka resonemang som förts om representativitet och hur det potentiellt kan ha påverkat bedömningen av svenska intressen i olika frågor. Det finns även praktiska problem när det gäller att samla in information från företag kopplade till dålig svarsfrekvens på enkäter eller uteblivna svar på frågor riktade till enskilda företag eller organisationer. Det ska även framhållas att det samlade ekonomiska intresset inte endast behöver bedömas på basis av information från företag. Insamlad information kan kompletteras med kvalitativa metoder och analyser för att ge en samlad och mer representativ bild av frågor. bedömer även att regeringen inte verkar sträva efter högre effektivitet i informationsinhämtningen. Regeringen instämmer i att detta kan behöva framgå tydligare i styrningen av . påtalar att kännedomen om är låg Regeringen instämmer i att god kännedom om är en förutsättning för att myndigheten ska kunna bedriva ett framgångsrikt arbete och i att det finns ett förbättringsbehov när det gäller målgruppens kännedom om . 3.3 Återrapporteringskrav gällande Solvitcentrumet Enligt bör regeringen ge tydliga återrapporteringskrav för Solvit-centrumet så att nyckeltal och jämförelser som Europeiska kommissionen använder används även i bedömningen av det svenska Solvit-centrumet. framhåller att regeringen inte har beslutat om särskilda återrapporteringskrav för Solvit-funktionen. Regeringen vill framhålla att den generellt och i möjligaste mån söker undvika att detaljreglera myndigheters återrapportering. I stället ansvarar myndigheterna för att utforma återrapporteringarna så att de kan ligga till grund för en samlad bedömning av verksamheten. Detta bör även gälla för . anser att regeringens resultatredovisning av Kommers- kollegiums verksamhet är allmänt hållen och inte tar upp konkret information om t.ex. Solvit-centrumets prestation eller utvecklingsbehov gällande länder och regioner som är särskilt problematiska för svenskt har även tillkännagett för regeringen att regeringen bör utveckla en tydligare resultatredovisning för området Utrikeshandel, export- och investeringsfrämjande (bet. 2019/20:NU1 punkt 1, rskr. 2019/20:123). Regeringen arbetar generellt med att utveckla resultatredovisningen på handelsområdet i enlighet med synpunkter. propositionen och framöver kommer regeringen att utveckla resultatredovisningen i dialog med . Detta omfattar även arbetet med handelshinder och Solvit-funktionen. Det ska framhållas att arbetet med handelshinder endast är en enskild del av regeringens politik för utrikeshandel samt export- och investeringsfrämjande och begränsningar finns i att resultatredovisningen bör fokuseras på de mest centrala resultaten på området. Handelshinder har en skiftande karaktär. I vissa fall kan handelshinder enkelt lösas genom att hänvisa till gällande regler och avtal som får aktörer i andra länder att byta uppfattning. I många fall beror på handelshinder på regler och principer som andra länder bedömer som fullt legitima och nödvändiga och som får hanteras genom ett flerårigt policyarbete och utveckling av EU:s inre marknad, internationella regelverk och Detta innebär också att arbetet med handelshinder blir en del av det generella arbetet med internationell handelspolitik och EU:s inre Skr. 2020/21:3 marknad och därmed också av del av en samlad resultatredovisning. Inom pågår ett arbete med att förbättra uppföljningen med anledning av myndighetsövergripande förändringar i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen instämmer helt eller delvis i flera av bedömningar och bedömer att det finns utrymme för att förbättra och vidareutveckla arbete med handelshinder i syfte att öka effektiviteten i användningen av statliga medel. Regeringen avser därför beakta rekommendationer och se över styrning och uppföljning av arbete med handelshinder samt se över regeringens redovisning till . Samma sak gäller arbete med informationsinhämtning och att förbättra företagens och andra aktörers kännedom om myndigheten. När det gäller återrapporteringen pågår som ovan nämnts ett övergripande arbete med att utveckla regeringens resultatredovisning till . arbetar med att utveckla återrapporteringen till regeringen i enlighet med förändrade regler. Regeringen bedömer att slutsatser och rekommendationer i snarare bör hanteras inom ramen för det övergripande arbetet med att utveckla resultatredovisningen än genom en separat process. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. –informationsinhämtningens avgörande betydelse är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-556-5 rir 2020:8 omslagets originalfoto: bruno ehrs tryck: interntryckeri, 2020 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N B E S L U T A D : 2 0 2 0 - 0 3 - 1 6 D N R : 3 . 1 - 2 0 1 9 - 0 5 1 8 R I R 2 0 2 0 : 8 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: –informationsinhämtningens avgörande betydelse har granskat om utgår från det samlade svenska ekonomiska intresset i hanteringen av handelshinder mot bakgrund av de handelspolitiska målen. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Enhetschef och revisionsledare har medverkat i den slutliga handläggningen. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E RSK OL L E G I U M S A RB E T E M OT HA N D E L SH I N DE R RI K S RE V I S I ON E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Syfte, frågeställningar och avgränsningar informationsinhämtning om företags erfarenheter arbete med att effektivisera informationsinhämtningen Sammanfattande iakttagelser och bedömning användning av information om företags erfarenheter och stöd till företag analysarbete och stöd till omvärlden och företag Kännedom om analys och stöd Effektivisering och utveckling av analys och stöd Sammanfattande iakttagelser och bedömning Hur rapporterar och regeringen? Sammanfattande iakttagelser och bedömning 5.1Informationsinhämtning om företags erfarenheter – utifrån det samlade svenska Användning av information om företags erfarenheter och stöd till företag R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R Till rapporten finns bilagor att ladda ned från . Bilagorna kan begäras ut från ärendets akt genom registraturen. Vägledningar och andra dokument från Bilaga 3. metod för inhämtning av information till frågor i Företagarnas medlemspanel –representativiteten i urvalet företag Kommerskollegiums företagskontakter med anledning av handelshinder utveckling och effektivisering av informationsinhämtningen utveckling och effektivisering av informationsanvändning och stöd analys och stöd – synpunkter från omvärlden Exempel på egeninitierade projekt Genomgång av regleringsbrev för budgetåren 2014–2019 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Mesta möjliga frihandel, en effektiv inre marknad i EU och ökade handelsutbyten mellan och världen är tre av de handelspolitiska mål som beslutat om. export är viktig, men världshandeln har utvecklats svagare sedan finanskrisen. Växande protektionism är en orsak till detta. ska enligt sin instruktion bistå regeringen med expertstöd och bidra till ökad kunskap i frågor om utrikeshandel, EU:s inre marknad och EU:s handelspolitik. Myndigheten ska verka för frihandel och fri rörlighet på EU:s inre marknad. ska utgå från det samlade svenska ekonomiska intresset mot bakgrund av det övergripande målet för tillväxt och sysselsättning. Myndigheten ska beakta bland annat näringslivets intressen. utgår i granskningen från att följande är centrala förutsättningar för att uppfylla de ovanstående delarna av myndighetens instruktion: •en informationsinhämtning som ger representativ information om de delar av näringslivet som bedriver eller överväger att bedriva utrikeshandel •att det finns en kännedom om i näringslivet •myndighetens ledning ansvarar inför regeringen för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt, att myndigheten hushållar väl med statens medel och att verksamheten redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt. Granskningens syfte är därför att, mot bakgrund av de handelspolitiska målen ovan, granska om utgår från det samlade svenska ekonomiska intresset. Granskningen inriktar sig på följande frågor. 1.Inhämtar effektivt och med god hushållning information om företags erfarenheter av handelshinder? 2.Använder information om företags erfarenheter av handelshinder för att stödja företag effektivt och med god hushållning? 3.Ger regeringens och återrapportering om myndighetens verksamhet i ovanstående avseenden den information som efterfrågat? R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R SK O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L SH I N D E R konstaterar att vår granskning har genererat iakttagelser inom liknande områden som Statskontoret gjorde i sin myndighetsanalys 2013. konstaterar också att vi i granskningen tagit emot synpunkter från omvärld som i mångt och mycket överensstämmer med synpunkter som Statskontoret redovisade i sin myndighetsanalys. övergripande slutsats är att givet betydelsen av verksamhet, finns det ett angeläget fortsatt utvecklingsbehov som regeringen och myndigheten behöver åtgärda. inriktar inte informationsinhämtningen om företags erfarenheter på representativ information och det samlade svenska ekonomiska intresset Enligt är följande ett grundläggande krav för att informationsinhämtning ska vara effektiv i enlighet med myndighetens instruktion och myndighetsförordningens bestämmelse om att myndigheten ska hushålla väl med myndighetens medel. informationsinhämtning behöver ske så att det finns representativ information med helhetsperspektiv från näringslivet. I förhållande till företagspopulationen och det faktum att uppgift är att utgå från det samlade svenska ekonomiska intresset visar granskningen följande. inhämtar information från ett litet antal företag i förhållande till företagspopulationen utan att någon bedömning gjorts av representativiteten. Varken regeringen eller verkar enligt i praktiken sträva efter högre effektivitet i informationsinhämtningen med avseende på det samlade svenska intresset. baserar denna slutsats på iakttagelser av hur frågan om representativitet behandlas i regeringens styrning och verksamhet. Informationsinhämtningen riskerar enligt att vara ofullständig eller missvisande. Enligt innebär detta sammantaget att de resurser som fördelas till informationsinhämtning om företags erfarenheter kan göra större nytta. Hushållningen av statens resurser kan förbättras genom genomtänkta och strategiska åtgärder. 6R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N följer inte systematiskt upp informationsinhämtning och stöd till företag för att utveckla verksamheten Givet uppdrag och de utmaningar som finns i att få företag att dela med sig av sina erfarenheter är följande en brist enligt bedömning. följer inte systematiskt upp, utvecklar inte och prövar inte metoder för informationsinhämtningen från och stödet till företag. De resurser som fördelas till informationsinhämtning om företags erfarenheter och stöd till företag kan göra större nytta. Enligt innebär det att hushållningen av statens resurser kan förbättras genom genomtänkta och strategiska åtgärder. analys och stöd är okänt men uppskattat av dem som har kännedom En grundläggande förutsättning för att myndighetens analyser och stöd ska vara effektiva är enligt att stöd och bidrag är kända av företag. Granskningen visar att kännedomen om är mycket låg bland små och medelstora företag, och låg bland övriga företag. Den uppskattning som får från företag och andra i omvärlden som haft kontakt med myndigheten, ger en indikation på vad som går förlorat när få företag känner till myndigheten. Eftersom det finns möjligheter att nå ut till fler genom till exempel digitala kanaler skulle effekten av de resurser som läggs på analys och stöd kunna bli större. När dessa möjligheter inte prövas fullt ut, kan det enligt vara så att resurser som fördelas till analys och stöd till företag kan göra större nytta. Hushållningen av statens resurser kan även inom detta område förbättras genom genomtänkta och strategiska åtgärder. Regeringens och återrapportering ger inte en bild av verksamhetens produktivitet, effektivitet och kvalitet Regeringens resultatredovisning avseende verksamhet är sammantaget allmänt hållen. Den tar inte upp konkret information som finns tillgänglig, exempelvis avseende det svenska Solvit-centrumets prestation eller utvecklingsbehov avseende länder och regioner som är särskilt problematiska för svenskt näringsliv. Solvit är en EU-övergripande funktion. Varje land som deltar i den inre marknaden har ett nationellt Solvit-centrum som tar emot anmälningar om och försöker lösa handelsproblem. Regeringens resultatredovisning innehåller inte specifik information om informationsinhämtningen om företags erfarenheter. Ett utvecklingsarbete avseende rapportering är inlett på myndigheten mot bakgrund av att regeringen har förtydligat styrningen av myndigheters rapportering. bedömning är dock att regeringen särskilt avseende Solvit inte ställt återrapporteringskrav på som beaktar att R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R SK O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L SH I N D E R resultatredovisningen ska ge en bild av produktivitet, effektivitet och kvalitet. Det gäller också frågor om mätning med hjälp av mätbara mått eller indikatorer. Regeringen och kan dra lärdomar av rapportering till Europarlamentet om handelsfrågor Europeiska kommissionens () rapportering till om handelshinder och rapportering om Solvit-funktionen innehåller enligt bedömning intressanta försök till effektanalys, redovisning av nyckeltal och jämförelser. Denna rapportering ger en konkret bild av nuläget i arbetet i förhållande till tidigare förhållanden och de utmaningar som kvarstår eller har tillkommit. Enligt bedömning är rapporteringen därför mer utvecklad och relevant än regeringens och sammantagna rapportering inom området. rekommenderar regeringen att: •Säkerställa att arbetar med att inhämta representativ information om företagserfarenheter utifrån det samlade svenska ekonomiska intresset och arbetar för att öka företags kännedom •Ge tydliga återrapporteringskrav till avseende Solvit så att de nyckeltal och jämförelser som använder framgår och används i bedömningen av det svenska Solvit-centrumets verksamhet. •Komplettera resultatredovisningen till med information som finns tillgänglig och i detta avseende ta intryck av rapportering till . •I så stor utsträckning som möjligt säkerställa att inhämtad information om företagserfarenheter är representativ så att det samlade svenska intresset beaktas. •Utveckla informationsinhämtningen om företags erfarenheter genom att pröva och följa upp olika metoder i dialog med företag och näringsliv •Bedöma företags kännedom om myndigheten och pröva och utvärdera insatser för att öka kännedomen om och företags användning av myndighetens produkter och tjänster. •I större utsträckning och tydligare inkludera uppföljning och utvärdering avseende informationsinhämtning, informationsanvändning och stöd i myndighetens verksamhetsplanering. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1 Motiv till granskning