prop · H70381 · 2020-02-11 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:81 Genomförande av EU:s ändringsdirektiv om Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ett tekniskt egenskapskrav i fråga om laddning av elfordon för vissa byggnader. Vidare föreslås att det införs krav på inspektion av uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem för de byggnader där systemet för rumsuppvärmning eller luftkonditionering har en nominell effekt som överstiger . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreslås få meddela föreskrifter om krav i fråga om laddning av elfordon för vissa byggnader och krav på inspektioner av uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem som alltid ska uppfyllas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader......................................... Förslag till lag om ändring i (2010:900).......................................................................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Direktivet om ändring av energiprestandadirektivet och av Krav i fråga om laddning av elfordon i byggnader ......................... Inspektion av uppvärmningssystem och Krav på installation av system för fastighetsautomation och Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader....................................... Förslaget till lag om ändring i (2010:900)........................................................................ och rådets direktiv (EU) 2018/844 av om ändring av direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv /27/EU om energieffektivitet ........... Sammanfattning av krav på laddinfrastruktur för laddfordon (Rapport 2019:15)......... Förteckning över remissinstanserna ................................. Sammanfattning av och Statens (Rapport 2019:16) ............................................................ Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2019/20:81 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader dels att 3, 9, 12, 15 och 16 §§ och rubriken närmast före 15 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 8 a och 10 §§, och närmast före 8 a och 10 §§ nya rubriker av följande lydelse. I denna lag avses med energiprestanda: den mängd energi som behöver användas i en byggnad för att uppfylla de behov som är knutna till ett normalt bruk av byggnaden , och oberoende expert: en person som enligt denna lag och de föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen är oberoende i förhållande till sin uppdragsgivare och har särskild sakkunskap om energianvändning och inomhusmiljö i byggnader. energiprestanda: den mängd energi som behöver användas i en byggnad för att uppfylla de behov som är knutna till ett normalt bruk av byggnaden , luftkonditioneringssystem: ett system för att åstadkomma en form av behandling av inomhusluft, genom vilken temperaturen kan kontrolleras eller sänkas, nominell effekt: den maximala värmeeffekt, uttryckt i kilowatt, som tillverkaren fastställt och garanterar vid kontinuerlig drift om de av tillverkaren angivna verkningsgraderna respekteras, uppvärmningssystem: ett system för att åstadkomma en form av behandling av inomhusluft genom vilken temperaturen kan höjas, och Jfr och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda, i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2018/844. Senaste lydelse 2012:397. värmegenerator: den del av ett Prop. 2019/20:81 uppvärmningssystem som genererar värme genom en eller flera av följande processer: 1.förbränning av bränsle, 2.jouleeffekt i värmeelement med elektriska motstånd, eller 3.värmeupptagning med hjälp av en värmepump från en värmekälla i form av omgivningsluft, ventilationsfrånluft, vatten eller mark. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om vad som avses med nominell effekt och värmegenerator. Inspektion av uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem i byggnader som ska energideklareras Om en byggnad ska energideklareras enligt 5 § och byggnaden har ett uppvärmnings- eller luftkonditioneringssystem, ska byggnadens ägare se till att systemets tillgängliga delar inspekteras innan energideklarationen upprättas, om systemet är 1.ett uppvärmningssystem eller ett kombinerat rumsuppvärmnings- och ventilationssystem med en nominell effekt på rumsuppvärmning på över , eller 2.ett luftkonditioneringssystem eller ett kombinerat luftkonditionerings- och ventilationssystem med en nominell effekt på över . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om inspektion enligt första stycket och om undantag från kravet på sådan inspektion. I en energideklaration skall det I en energideklaration ska det an- 1.en uppgift om byggnadens energiprestanda, 2.om obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystemet har utförts 3.om radonmätning har utförts i byggnaden, 4.om byggnadens energiprestanda kan förbättras med beaktande av en god inomhusmiljö och, om så är fallet, rekommendationer om kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra byggnadens energiprestanda, och 5.referensvärden, som gör det möjligt för konsumenter att bedöma byggnadens energiprestanda och att jämföra byggnadens energiprestanda med andra byggnaders. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur en energiprestanda enligt första stycket 1 skall fastställas, vilka referensvärden som skall användas enligt första stycket 5 och vilka uppgifter som utöver första stycket 1–5 skall lämnas i en deklaration. I fall som avses i 8 a § ska energideklarationen även innehålla 1.en bedömning av värmegeneratorns eller luftkonditioneringssystemets verkningsgrad och storlek i förhållande till byggnadens uppvärmnings- eller kylbehov, och 2.rekommendationer om kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra systemets energiprestanda. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur en energiprestanda enligt första stycket 1 ska fastställas, om vilka referensvärden som ska användas enligt första stycket 5 och om vilka ytterligare uppgifter som ska lämnas i deklarationen. Inspektion av uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem i byggnader som inte ska energideklareras Om det i en byggnad som inte ska energideklareras enligt 5 § finns ett sådant system som anges i 8 a § första stycket, ska byggnadens ägare se till att systemets tillgängliga delar inspekteras minst och att det till följd av det upprättas ett inspektionsprotokoll. 3Tidigare 10 § upphävd genom 2012:397. ska innehålla de uppgifter som an- ges i 9 § andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela ytterligare föreskrifter om kra- ven i första stycket, om undantag från dessa krav och om vilka upp- gifter som ska lämnas i protokollet. Den som enligt 4, 5 eller 6 § ska Den som ska se till att det enligt se till att det finns en energidekla- 4, 5 eller 6 § finns en energidekla- ration upprättad för byggnaden ska ration upprättad eller att ett system utse en oberoende expert som inspekteras enligt 10 § ska utse en 1. gör en besiktning enligt 8 §, 1. gör en besiktning och en in- spektion enligt 8 och 8 a §§ eller en inspektion enligt 10 §, 2. upprättar en energideklaration, 2. upprättar en energideklaration eller ett inspektionsprotokoll, och 3. för över energideklarationen 3. för över deklarationen eller protokollet elektroniskt till . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka krav på sakkunskap och oberoende som ska ställas på en oberoende expert. tioner och inspektionsprotokoll till För elektronisk överföring enligt 12 § första stycket 3 krävs behörighet. Sådan behörighet beslutas av . Ett beslut om behörighet förutsätter att kraven på sakkunskap som avses i 12 § andra stycket är uppfyllda. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om elektronisk över- dela föreskrifter om elektronisk över- föring av energideklarationer och föring av energideklarationer och om behörighet enligt första stycket. inspektionsprotokoll samt om be- hörighet enligt första stycket. ska föra ett register över ska föra ett register över de energideklarationer som har läm- de energideklarationer och inspek- nats till verket enligt 15 §. tionsprotokoll som har lämnats till 4Senaste lydelse 2013:773. 5Senaste lydelse 2012:397. 6Senaste lydelse 2013:773. 7Senaste lydelse 2012:397. verket enligt 12 § (energideklarationsregistret). 1.Denna lag träder i kraft . 2.För byggnader som omfattas av bestämmelserna i 10 § ska det första inspektionsprotokollet föras över till . Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (2010:900) Härigenom föreskrivs1 att 8 kap. 4 § och 16 kap. 2 § (2010:900) ska ha följande lydelse. Ett byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om 1.bärförmåga, stadga och beständighet, 2.säkerhet i händelse av brand, 3.skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön, 4.säkerhet vid användning, 5.skydd mot buller, 6.energihushållning och värmeisolering, 7.lämplighet för det avsedda ändamålet, 8.tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, 9. hushållning med vatten och av- 9. hushållning med vatten och av- 10. bredbandsanslutning. 10. bredbandsanslutning, och 11. laddning av elfordon. Vad som krävs för att ett byggnadsverk ska anses uppfylla första stycket framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 2 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.att det som gäller i fråga om en byggnad i 8 kap. 1 och 2 §§ ska tillämpas också på en annan anläggning än en byggnad, 2.att det som gäller i fråga om en byggnad i 8 kap. 1 § 2 ska tillämpas också på skyltar och ljusanordningar, 3.vad som krävs för att ett byggnadsverk, skyltar och ljusanordningar ska anses uppfylla kraven i 8 kap. 1 och 4 §§, 4. att vissa krav trots 8 kap. 2 och 4. att vissa krav trots 8 kap. 2 och 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. 7 och 8 §§ alltid ska uppfyllas vid 7 och 8 §§ alltid ska uppfyllas vid nybyggnad, ombyggnad eller annan nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad, och ändring av en byggnad, 5. att vissa krav trots 8 kap. 2 och 5. att vissa krav trots 8 kap. 2 och 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. Jfr och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda, i lydelsen enligt och rådets direktiv (EU) 2018/844. Senaste lydelse 2016:537. Senaste lydelse 2011:335. 2019/20:81 7 och 8 §§ inte behöver uppfyllas vid nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad. 7 och 8 §§ inte behöver uppfyllas vid nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad, 6.att krav enligt 8 kap. 4 § första stycket 6 trots 8 kap. 5 § alltid ska uppfyllas i fråga om andra byggnader än bostadshus när detta behövs till följd av medlemskap i unionen, och 7.att krav enligt 8 kap. 4 § första stycket 11 trots 8 kap. 5 § alltid ska uppfyllas i fråga om andra byggnader än bostadshus. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för a)åtgärder som kräver bygglov, om ansökan om bygglov har gjorts före , och b)åtgärder som kräver anmälan enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 §, om en sådan anmälan har gjorts före . Ärendet och dess beredning och rådets direktiv (EU) 2018/844 av om ändring av direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv /27/EU om energieffektivitet, i det följande kallat ändringsdirektivet, trädde i kraft . Ändringsdirektivet, som återges i bilaga 1, ska vara genomfört i nationell rätt . Direktiv /31/EU kallas i det följande energiprestandadirektivet och direktiv /27/EU energieffektiviseringsdirektivet. Regeringen gav i uppdrag att utreda nya krav på laddinfrastruktur för elfordon enligt energiprestandadirektivet (dnr M2018/02402/Ee). redovisade uppdraget i rapporten krav på laddinfrastruktur för laddfordon (Rapport 2019:15). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 2 och lagförslag i bilaga 3. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Remissvaren finns tillgängliga i Infrastrukturdepartementet (dnr I2019/01695/E). Regeringen gav och i uppdrag att utreda nya krav på inspektion av uppvärmningssystem och luftkonditioneringssystem samt krav på system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning för att uppfylla artiklarna 14 och 15 i energiprestandadirektivet (dnr M2018/02851/Ee). Myndigheterna redovisade uppdraget i rapporten av uppvärmningssystem och luftkonditioneringssystem (Rapport 2019:16). En sammanfattning av rapporten finns i bilaga 5 och myndigheternas lagförslag i bilaga 6. Rapporten har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 7. Remissvaren finns tillgängliga i Infrastrukturdepartementet (dnr I2019/01698/E). I denna proposition behandlas rapporternas förslag när det gäller de lagförslag som är nödvändiga för att genomföra artikel 8.2–8.6 i energiprestandadirektivet om krav på laddinfrastruktur i byggnader och artiklarna 14 och 15 om inspektion av uppvärmningssystem och luftkonditioneringssystem. Anpassningen av svensk rätt till direktivet kräver utöver föreslagna lagändringar ändringar på förordningsnivå och i myndighetsföreskrifter. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8. Lagrådets yttrande finns i bilaga 9. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har vissa redaktionella ändringar gjorts. 4Direktivet om ändring av energiprestandadirektivet och av energieffektivitetsdirektivet Syftet med energiprestandadirektivet är att främja en förbättring av energiprestanda i byggnader i unionen som hänsyn tas till utomhusklimat och lokala förhållanden samt till krav på inomhusklimat och kostnadseffektivitet. Enligt artikel 19 i energiprestandadirektivet skulle Europeiska kommissionen utvärdera direktivet och vid behov lämna förslag till förändringar. Mot bakgrund av detta, och som en del i genomförandet av EU:s energiunion, presenterade kommissionen ett förslag till ändring av energiprestandadirektivet som en del av paketet energi för alla i . Efter förhandlingar godkände rådet officiellt det ändrade direktivet . Ändringsdirektivet ska vara genomfört i nationell rätt . Här redovisas ändringsdirektivets innehåll i korthet när det gäller de artiklar som nödvändiggör lagändringar (se vidare avsnitt 5–7). Till följd av artikel 1.5 i ändringsdirektivet har artikel 8 i energiprestandadirektivet reviderats och innehåller bl.a. nya bestämmelser om s.k. elektromobilitet. Ändringarna innebär att definitionen av byggnadens installationssystem utökas till att även inkludera utrustning för laddning av elfordon (vanligen kallad laddinfrastruktur) och att det förs in krav på installation av ledningsinfrastruktur och laddningspunkter i vissa byggnader. Krav på laddinfrastruktur ska enligt direktivet ställas för byggnader som inte är bostäder och har mer än tio parkeringsplatser. Det innebär att minst en laddningspunkt ska installeras tillsammans med ledningsinfrastruktur för minst var femte parkeringsplats vid ny- och ombyggnation. För nya bostadshus och större renoveringar av bostadshus med mer än tio parkeringsplatser ska krav ställas på att ledningsinfrastruktur installeras vid varje parkeringsplats för att i ett senare skede möjliggöra installation av laddningspunkter. ska krav fastställas på installation av lägsta antal laddningspunkter för alla byggnader som inte är avsedda för bostäder och som har mer än tjugo parkeringsplatser. Direktivet medger undantag från kraven när det gäller små och medelstora företag som äger och använder byggnader som inte är avsedda för bostäder. Direktivet medger också undantag från kraven för bygglovsansökningar eller motsvarande ansökningar som lämnas in eller om kostnaderna överstiger av den totala kostnaden för en större renovering. Direktivet medger att medlemsländerna går längre än minimikraven. Bestämmelserna kompletterar kraven i och rådets direktiv /94/EU av om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen, det s.k. AFID-direktivet. Genom artikel 1.7 i ändringsdirektivet har artiklarna 14 och 15 i energiprestandadirektivet ändrats. Enligt artikel 14 i energiprestandadirektivet krävs regelbundna inspektioner av de tillgängliga delarna av uppvärmningssystem eller kombinerade uppvärmnings- och ventilationssystem med en nominell effekt för rumsuppvärmning på över , t.ex. värmegeneratorer, styrsystem och cirkulationspumpar som används för att värma upp byggnader. Inspektionen ska inbegripa en bedömning av vär- megeneratorns verkningsgrad och storlek i förhållande till byggnadens uppvärmningsbehov, i förekommande fall med beaktande av uppvärmningssystemets eller det kombinerade rumsuppvärmnings- och ventilationssystemets förmåga att optimera sin prestanda vid normala eller genomsnittliga driftsförhållanden. Om inga ändringar har gjorts med avseende på uppvärmningssystemet eller det kombinerade rumsuppvärmnings- och ventilationssystemet eller byggnadens uppvärmningsbehov sedan en inspektion i enlighet med denna punkt genomfördes, får medlemsstaterna välja att inte kräva att bedömningen av värmegeneratorns storlek upprepas. Direktivet ger möjlighet att under vissa förutsättningar undanta system som omfattas av avtal om energieffektivitetsförbättring (eller motsvarande), system som drivs av ett allmännyttigt företag eller en nätoperatör, system i byggnader som inte är avsedda för bostäder och som är utrustade med system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning och system i bostadshus utrustade med särskilda funktioner för övervakning och kontroll. Enligt artikel 15 krävs regelbundna inspektioner av luftkonditioneringssystem och kombinerade luftkonditionerings- och ventilationssystem med en nominell effekt på över . Inspektionen ska inbegripa en bedömning av luftkonditioneringens verkningsgrad och storlek i förhållande till byggnadens kylbehov, i förekommande fall med beaktande av luftkonditioneringssystemets eller det kombinerade luftkonditionerings- och ventilationssystemets förmåga att optimera sin prestanda vid normala eller genomsnittliga driftsförhållanden. Samma undantagsmöjligheter som för uppvärmningssystemen finns för luftkonditioneringssystemen. Medlemsstaterna får som alternativ till inspektion av värme- och luftkonditioneringssystem använda rådgivningsinsatser, vilket även var möjligt före omarbetningen av direktivet. De totala effekterna av rådgivningen måste dock på samma sätt som tidigare motsvara effekterna av en inspektion och detta måste redovisas i en särskild rapport till kommissionen. Enligt artikel 14.4 och 15.4 ska medlemsstaterna även fastställa krav för att, om det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart, säkerställa att byggnader som inte är avsedda för bostäder och vars uppvärmningssystem eller kombinerade rumsuppvärmnings- och ventilationssystem eller luftkonditioneringssystem eller kombinerade luftkonditionerings- och ventilationssystem har en nominell effekt på över är utrustade med system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning. Det fastställs också i direktivet vilka funktioner sådana system ska ha. Krav i fråga om laddning av Regeringens förslag: Ett byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om laddning av elfordon. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om sådana krav i fråga om laddning av elfordon som alltid ska uppfyllas för vissa byggnader, dvs. även utan samband med ny- byggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad än ombyggnad. förslag överensstämmer i sak med regeringens. hetens lagförslag har en annorlunda utformning. Remissinstanserna: , , Konkur- rensverket, Fastighetsägarna, , , Stad, M , , SKR (tidigare SKL) och Transportstyrelsen är positiva till förslaget. Byggherrarna, och allmännytta ställer sig positiva till att ambitionsnivån är i linje med direktivets miniminivåer. 2030-sekretariatet, BIL , Energiföretagen , , Circle, , , och efterfrågar en högre ambitionsnivå i för- ställer sig tveksam till om krav på laddinfrastruktur hör hemma bland de tekniska egenskapskraven i (2010:900). Flera remissinstanser, bl.a. Fastighetsägarna, kommun, stad, och SKR (tidigare SKL), anser att de kommande kraven på befintliga byggnader innebär en ökad tillsynsbörda för byggnads- Byggherrarna tillstyrker att även tillsynen för de nya kraven läggs på kommunerna. Skälen för regeringens förslag: Elektrifieringen av transportsektorn måste kunna öka för att bidra till att nå transportsektorns utsläppsmål 2030 och det övergripande målet om att inte ska ha några netto- Det är därför av stor betydelse att det finns tillgång till laddningspunkter t.ex. vid bostäder eller arbetsplatser. I sker ca 90 procent av laddningen av elfordon på sådana platser. I skäl 23 i ändringsdirektivet anges att byggregler kan utnyttjas effektivt för att införa riktade krav för att stödja utbyggnaden av infrastruktur för I ändringsdirektivet införs därför vissa krav på laddinfrastruktur i byggnader och därtill hörande parkeringsplatser. fattar två olika typer av installationer: ledningsinfrastruktur, dvs. för elektriska kablar, och laddningspunkter, dvs. den installation som be- hövs för att ett elfordon ska kunna laddas. föreslår att kravet på laddinfrastruktur införs som ett tekniskt egenskapskrav på byggnader i 8 kap. 4 § (2010:900), Ett sådant krav är enligt verket visserligen av annan karaktär än flertalet andra tekniska egenskapskrav, som har till syfte att skydda människors liv och hälsa, exempelvis reglerna om brand och om bärförmåga. Att införa kravet på laddinfrastruktur som ett tekniskt egenskapskrav stäm- mer dock enligt väl överens med hanteringen av kraven på bred- bandsanslutning i EU:s utbyggnadsdirektiv (jfr prop. 2015/16:73). kraven genomfördes i svensk rätt placerades de i 8 kap. 4 § PBL som ett nytt tekniskt egenskapskrav, och menar att övervägande skäl talar för att välja samma författningstekniska lösning när det på nytt med grund i EU-lagstiftning är fråga om att införa ett likartat krav på byggnader. Regeringen delar denna bedömning och instämmer i förslaget. I förslag används genomgående uttrycket laddfordon. Med det avses såväl elfordon som s.k. laddhybrider. I skälen till ändringsdirektivet används dock uttrycket elfordon. Riktlinjerna till ändringsdirektivet hänvisar i det avseendet till en definition av elfordon i artikel 2.2 i AFID-direk- tivet (se kommissionens rekommendation [EU] 2019/1019 av om modernisering av byggnader). Även det uttrycket omfattar såväl rena elfordon som laddhybrider. Elfordon används även i svensk rätt när såväl rena elbilar som laddhybrider avses, jfr t.ex. 2 § förordningen (2019:525) om statligt stöd för installation av laddningspunkter för elfordon. Regeringen anser därför att uttrycket elfordon fortsatt bör användas. Det saknas en definition i lag av vad som avses med laddinfrastruktur, och en sådan definition skulle snart kunna bli förlegad, bl.a. till följd av en snabb teknisk utveckling.