prop · H703167 · 2020-05-20 00:00:00 — Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: , , Förvaltningsrätten i , , utvärdering (IFAU), , Inspektionen för socialförsäkringen, och () har inget att invända mot förslaget. välkomnar förslaget men anser att fler åtgärder bör genomföras, bl.a. i fråga om ändrade inkomstgränser och ett större utrymme för att slippa återkrav inom bostadsbidraget. Kommuner och Regioner (SKR) och anför att tilläggsbidraget även bör lämnas till unga som har rätt till bostadsbidrag. tillstyrker förslaget och anför att det är angeläget att värna att barnfamiljer inte blir av med sin bostad och att förslaget om tilläggsbidrag är en enkel och snabb åtgärd för att ge ekonomisk förstärkning till de hushåll som har det svårast. ifrågasätter dock syftet med förslaget och om det är träffsäkert när endast drygt häften av bostadsbidragshushållen har löneinkomster som huvudsaklig försörjning. Enligt torde det främst vara dessa hushåll som drabbas av inkomstbortfall till följd av pandemin. De som drabbas har visserligen möjlighet att ansöka om bostadsbidrag men de som har en inkomst över gränsen för bostadsbidraget under en del av året riskerar att få ett lågt bostadsbidrag eller inget alls trots att de har ett beräknat inkomstbortfall . anser mot den bakgrunden att tilläggsbidraget i viss utsträckning kan uppfattas som godtyckligt i förhållande till barns situation. Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd (S 2018:13) tillstyrker förslaget och anför att det är angeläget att ge extra skydd till barnfamiljer med svag ekonomi då konsekvenserna av det nya coronaviruset slår brett i samhället. Även utredningen framför att det i den rådande situationen finns en nackdel med att bostadsbidraget inte är anpassat till den aktuella ekonomiska situationen för hushållen. Utredningen menar att det vore önskvärt om bidraget kunde lämnas under just den period som hushållens ekonomi är särskilt ansträngd, vilket den nuvarande konstruktionen förhindrar. De regler som föreslås får enligt utredningen därför anses vara de som bäst svarar mot syftet givet dagens regelverk. framför att det är sannolikt att hushåll avstår från att söka bostadsbidrag för kortare perioder även om de har rätt till det, på grund av att de förväntar sig högre inkomster , och därmed skulle förlora rätten till det bostadsbidrag de skulle haft rätt till Det finns enligt föreningen en förhöjd risk för sådana situationer under den kris som uppstått i samband med utbrottet av covid- 19, när osäkerheten om framtida inkomster är extra hög. Om hushåll avstår från att ansöka om bostadsbidrag riskerar barnfamiljer att leva i svårare utsatthet än nödvändigt om inkomstbortfallet blir mer långvarigt än hushållet initialt förväntat sig. Även framför liknande synpunkter. Enligt förbundet riskerar tilläggsbidraget att inte gynna de ensamstående föräldrar som drabbas med anledning av det nya coronaviruset. framför att många av de ensamstående föräldrar som förbundet kommer i kontakt med inte vågar ansöka om bostadsbidrag på grund av dess konstruktion. ställer frågan hur tilläggsbidraget förhåller sig till EU:s förordning 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen, vilket får betydelse när bostadsbidrag betalas ut som en familjeförmån och samordning ska ske med familjeförmåner från ett annat medlemsland. Skälen för regeringens förslag: Med anledning av den ekonomiska situation som uppstått på grund av utbrottet av det nya coronaviruset har många hushåll fått eller riskerar att få kraftigt sänkta disponibla inkomster. Bostadsbidraget är en träffsäker förmån för att nå hushåll med svag ekonomi. Av den anledningen är bostadsbidraget en lämplig förmån att använda för att ge ekonomiskt utsatta barnhushåll extra resurser. Boendekostnaden är den största enskilda utgiftsposten för många hushåll och för att minska risken att barnfamiljer inte kan betala sina boendekostnader är det lämpligt att förstärka bostadsbidraget till barnfamiljer med ett tilläggsbidrag. Ett förstärkt bostadsbidrag kan också ge ett stöd för de hushåll med barn som inte har haft bostadsbidrag men som med anledning av virusutbrottet har fått en stor försämring av sina disponibla inkomster och därför ansöker om och beviljas bostadsbidrag. Förstärkningen ökar heller inte risken för skuldsättning inom bostadsbidragssystemet (se avsnitten 4.4 och 4.6). Även om bostadsbidraget är en inkomstprövad förmån som är fördelningsekonomiskt träffsäker, sett till vilka hushåll som är mottagare av bidraget, så är det ändå inte en förmån som når alla som kan ha behov av ett ekonomiskt stöd på grund av sänkta disponibla inkomster. Detta beror delvis på de individuella inkomstgränserna som innebär att det är svårt för sammanboendehushåll att uppfylla villkoren och därmed kunna vara mottagare av bostadsbidrag. Villkoren för förmånen innebär också att hushåll utan barn där de vuxna är eller äldre inte har tillgång till bostadsbidraget. Bostadsbidraget är en komplex förmån med många olika kvalifikationskrav och villkor som påverkar både rätten till förmånen och dess storlek. Att genomföra förändringar som vidgar målgruppen eller bidragets omfattning för att göra det än mer träffsäkert bedöms inte vara möjligt . är det angeläget att i närtid kunna ge ett extra ekonomiskt stöd till de barnhushåll som har de lägsta inkomsterna. Bostadsbidragets konstruktion innebär dessutom ett avstämningsförfarande där ett preliminärt bostadsbidrag som baseras på uppskattade inkomstförhållanden för senare stäms av mot hushållets taxerade inkomster och leder till ett beslut om ett slutligt bostadsbidrag. Att ändra på villkor inom avstämningsförfarandet som riskerar att få till 2019/20:167 följd att hushåll senare får ett stort återkrav, som kan vara svårt att kunna betala tillbaka, bedöms heller inte vara lämpligt. Mot den bakgrunden bedöms det i stället vara mer lämpligt att inom bostadsbidraget införa ett tidsbegränsat tilläggsbidrag för barnfamiljer som har låga inkomster. Tilläggsbidraget föreslås lämnas som ett separat bidrag utanför beräkningen av det ordinära bostadsbidraget. Det innebär att tilläggsbidraget inte ska beräknas efter en bidragsgrundande inkomst utan i stället betalas ut löpande med ett belopp som bestäms av en beräkningsfaktor kopplad till storleken på det ordinarie framräknade preliminära bostadsbidraget. Förslaget innebär att någon ansökan för att få tilläggsbidraget därmed inte behövs. Tilläggsbidraget är således en förmån som beräknas utifrån storleken på de andra formerna av bostadsbidrag som lämnas till barnfamiljer. Tilläggsbidraget föreslås lämnas till den som har rätt till särskilt bidrag eller umgängesbidrag enligt 96 kap. 3 och 4–9 §§ SFB. Av dessa bestämmelser framgår att bostadsbidrag till barnfamiljer lämnas i form av särskilt bidrag eller umgängesbidrag till en försäkrad som –har vårdnaden om ett barn och varaktigt bor tillsammans med barnet (4 § första stycket), –har ett barn som inte varaktigt bor hemma på grund av vård eller undervisning, men som vistas i hemmet under minst så som motsvarar normala skolferier (4 § andra stycket), –har vårdnaden om ett barn som bor växelvis hos den försäkrade (5 a §), –har vårdnad om eller umgänge med ett barn och bor med barnet (6 §), –har tagit emot barn för vård i familjehem efter en myndighets beslut, om barnet beräknas bo i hemmet (7 §), –är förälder till ett barn men barnet bor i ett familjehem, stödboende eller i ett hem för vård eller boende, om det finns särskilda skäl för att lämna bidrag (8 och 9 §§). Av 96 kap. 5 § SFB framgår att den förälder som barnet är folkbokfört hos har rätt till bostadsbidrag enligt 4 och 8 §§, om barnets föräldrar inte lever tillsammans men har gemensam vårdnad om barnet. Enligt 95 kap. 5 § 2 avses med barn den som är och den som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395). Bestämmelserna om inkomstgränser i 97 kap. 15 § SFB ska inte tillämpas på tilläggsbidraget eftersom det inte ska inkomstprövas på det sätt som föreskrivs i den paragrafen. Bidragets storlek ska i stället bestämmas genom en beräkningsfaktor i förhållande till det preliminära bostadsbidraget (se avsnitt 4.3). och anser att tilläggsbidraget även bör lämnas till unga som har rätt till bostadsbidrag. Ungdomshushållen inom bostadsbidraget består dock i stor utsträckning av studenter. Det är en grupp som redan har fått lättnader till följd av det nya coronaviruset. Dels har fribeloppet i studiemedlen tagits bort , dels får de studerande behålla studiemedlen även om det saknas möjligheter att bedriva studier, t.ex. om skolan är stängd eller de studerande inte kan ta de poäng de fått studiemedel för. Regeringen instämmer således inte i synpunkten att tilläggsbidraget även bör lämnas till ungdomshushållen inom bostadsbidraget. , , Utredningen om bostadsbidrag och Prop. 2019/20:167 underhållsstöd (S 2018:13) och äldrar ifrågasätter bostadsbidragets nuvarande konstruktion som är baserad på inkomster för ett helt kalenderår. I detta lagstiftningsärende finns det inget beredningsunderlag för att ändra den delen av bostadsbidraget. Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd har dock i uppdrag att se över dels hur bostadsbidraget kan göras mer träffsäkert och minska skuldsättningen, dels hur bostadsbidragets konstruktion kan moderniseras (dir. 2018:97). Tilläggsbidraget ingår dessutom inte i den avstämning som görs inom bostadsbidragssystemet (se avsnitt 4.4). Tilläggsbidraget tar också sikte på såväl befintliga hushåll inom bostadsbidraget som nya ärenden som har fått en sänkning av sina disponibla inkomster till följd av det nya coronaviruset. Regeringen instämmer därmed inte i synpunkter att det kan framstå som godtyckligt vilka hushåll som kan få tilläggsbidraget utifrån dess syfte. De hushåll som drabbas av sänkta disponibla inkomster till följd av virusutbrottet har möjlighet att ansöka om bostadsbidrag och kan då också beviljas det tillfälliga tilläggsbidraget som inte kommer att ingå i avstämningsförfarandet. Tilläggsbidraget i sig ökar således inte risken för återbetalningskrav. Att det preliminära bostadsbidraget beräknas och fördelas med en tolftedel för varje kalendermånad innebär att bostadsbidraget blir lägre om hushållet haft en högre inkomst . Det nuvarande bostadsbidragets konstruktion innebär således vissa nackdelar när det gäller risk för skuldsättning och en minskad träffsäkerhet i den meningen att bostadsbidrag inte kan lämnas utifrån de behov hushållen har som hushållets ekonomi är ansträngd. Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd har fått i uppdrag att åtgärda dessa problem. Förslaget om tilläggsbidrag får mot den bakgrunden anses vara det som bäst svarar mot dess syfte givet det nuvarande regelverket. efterlyser ett besked om huruvida tilläggsbidraget ska behandlas som en familjeförmån enligt EU:s förordning 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen. Regeringen kan konstatera att enligt lagstiftningsförteckning till artikel 9 i EU-förordningen ska bostadsbidrag till barnfamiljer i form av särskilt bidrag eller umgängesbidrag behandlas som en familjeförmån enligt EU-förordningen. Tilläggsbidraget lämnas endast till barnfamiljer som får särskilt bidrag eller umgängesbidrag och bör därför enligt regeringens mening behandlas på samma sätt. Regeringens förslag: Tilläggsbidraget till barnfamiljer ska lämnas med ett belopp som motsvarar av det preliminära bostadsbidrag som lämnas för samma månad. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. att inte är tillräckligt för att hjälpa barnfamiljer med låg Övriga remissinstanser tillstyrker eller har inte något att invända 2019/20:167 Skälen för regeringens förslag: Tilläggsbidraget till barnfamiljer föreslås lämnas med ett belopp som motsvarar av det preliminära bostadsbidrag som lämnas för samma månad. Till skillnad från anser regeringen att den tillfälliga förstärkningen är rimligt avvägd. Tilläggsbidraget kommer som mest att kunna lämnas med . Regeringens förslag: Tilläggsbidrag ska inte lämnas i form av preliminärt respektive slutligt bostadsbidrag. Tilläggsbidraget ska inte ingå i den slutliga avstämning som görs efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats för kalenderåret. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: anför att det bör framgå av förarbetena att det bör tas hänsyn till omständigheterna för försäkrade som inte lyckats förutse sin slutliga inkomst när det prövas om ett återkrav av tilläggsbidraget ska efterges. Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd (S 2018:13) instämmer i att det är lämpligt att tilläggsbidraget inte ska innefattas i den slutliga avstämningen, eftersom det annars skulle riskera att avskräcka bidragsberättigade hushåll från att söka bidrag på grund av risken för krav på återbetalning. Utredningen instämmer också i att de som helt saknar rätt till bostadsbidrag ska bli återbetalningsskyldiga för tilläggsbidraget. Övriga remissinstanser tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Storleken på tilläggsbidraget till barnfamiljer beror på det preliminära bostadsbidragets storlek och bör inte påverkas av det slutliga bostadsbidrag som bestäms enligt 98 kap. 5–7 §§ SFB. Tilläggsbidraget är avsett att vara ett tillfälligt tillskott för ekonomiskt utsatta hushåll i en extraordinär situation. Det är därför inte rimligt att låta tilläggsbidraget ingå i avstämningsförfarandet inom bostadsbidraget och därmed riskera att dessa hushåll får ett återkrav för ett tilläggsbidrag som hushållen inte har ansökt om. Det är därtill inte görligt att i närtid genomföra sådana omfattande it-förändringar av handläggningsstödet på . Inte heller vore det ekonomiskt försvarbart att göra sådana förändringar för ett stöd som ska lämnas . För att uppnå det syfte som tilläggsbidraget har är det lämpligt att berörda hushåll inte ska behöva avstå från att ansöka om det ordinarie bostadsbidraget på grund av oro över vilka konsekvenser det skulle kunna få för framtida avstämningar. Som framgår ovan beräknas tilläggsbidraget på grundval av det preliminära bostadsbidraget. Enligt förslaget ska tilläggsbidrag inte lämnas i form av preliminärt respektive slutligt bostadsbidrag. Tilläggsbidraget kommer därför inte att omfattas av den slutliga avstämning som görs enligt 98 kap. 5–7 §§ SFB efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats för kalenderåret (se den föreslagna 98 kap. 12 § SFB). Att det slutliga bostadsbidraget blir lägre än det preliminära bostadsbidraget innebär således inte att den försäkrade blir återbetalningsskyldig för någon del av tilläggs- Prop. 2019/20:167 bidraget. Om avstämningen dock ger vid handen att den försäkrade över huvud taget inte skulle ha haft rätt till bostadsbidrag, innebär det att även tilläggsbidraget har lämnats felaktigt. Av 108 kap. 9 § andra stycket SFB följer att då ska besluta om återbetalning av hela bostadsbidraget. Detta inkluderar även tilläggsbidraget. påpekar att det bör undvikas att försäkrade avstår från att söka bostadsbidrag på grund av risken för återbetalningsskyldighet om den slutliga årsinkomsten skulle bli för hög. anser därför att det bör framgå av förarbetena att det bör tas hänsyn till omständigheterna för försäkrade som inte lyckats förutse sin slutliga årsinkomst när det prövas om ett återkrav av tilläggsbidraget ska efterges. Det finns dock inte något beredningsunderlag för att nu lämna lagförslag om förutsättningarna för eftergift vid återkrav av bostadsbidrag. Regeringen kan inte göra vägledande förarbetsuttalanden utan att föreslå lagstiftning i frågan. Det kan endast konstateras att bestämmelserna om eftergift i 108 kap. 11– 14 §§ SFB kommer att bli tillämpliga. Av bestämmelserna framgår att helt eller delvis får efterge krav på återbetalning, om det finns särskilda skäl (108 kap. 11 § SFB). Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl för eftergift ska det särskilt beaktas vilken förmåga den eller de försäkrade har att kunna betala tillbaka ersättningen (108 kap. 12 § SFB). Om den eller de som tagit emot bostadsbidrag medvetet eller av oaktsamhet har lämnat felaktiga uppgifter till grund för beräkningen av rätten till bostadsbidrag, får kravet på återbetalning inte efterges (108 kap. 13 § SFB). För att rätten till eftergift ska kunna prövas ska skyldigheten enligt 110 kap. 46 och 47 §§ SFB att anmäla ändrade förhållanden ha fullgjorts. Om någon anmälan inte har gjorts, kan frågan om eftergift ändå prövas om den anmälningsskyldige inte skäligen borde ha insett att en sådan anmälan skulle ha gjorts (108 kap. 14 § SFB). Tilläggsbidrag till barnfamiljer bör inte omfattas av den slutliga avstämning som görs efter det att beslut om slutlig skatt har meddelats för kalenderåret. Det föreslås därför att bestämmelserna i 98 kap. 2–9 §§ SFB inte ska gälla i fråga om tilläggsbidraget. Bestämmelserna om preliminärt bostadsbidrag, slutligt bostadsbidrag och omprövning av preliminärt respektive slutligt bostadsbidrag vid ändrade förhållanden ska således inte tillämpas i fråga om tilläggsbidrag till barnfamiljer. Regeringens förslag: De nya bestämmelserna om tilläggsbidrag till barnfamiljer ska träda i kraft och gälla t.o.m. december Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för bostadsbidrag som avser tid före . Lagändringar som innebär att nuvarande bestämmelser om bostads- bidrag återinförs ska träda i kraft . om tilläggsbidrag till barnfamiljer ska fortfarande gälla i fråga om bostadsbidrag som avser tid före . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. 2019/20:167 Remissinstanserna: Ingen remissinstans har någon invändning mot förslaget att den nya regleringen ska träda i kraft . Ingen remissinstans har heller någon synpunkt på övergångsbestämmelserna. Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd (S 2018:13) gör bedömningen att de ekonomiska konsekvenserna av det nya coronaviruset inte kommer att ha upphört efter årets utgång. Tvärtom gör utredningen bedömningen att hushåll som drabbas av inkomstförluster nu och senare snarare kommer att få problem nästkommande år då eventuellt buffertsparande eller andra tillgängliga medel har uttömts. Utredningen anser därför att det är olyckligt att stänga dörren för att även utgång förstärka bostadsbidraget till drabbade hushåll. Skälen för regeringens förslag: De nya bestämmelserna om tilläggsbidrag till barnfamiljer bör träda i kraft , vilket bedöms vara . Tilläggsbidraget till barnfamiljer är ett stöd av extraordinär karaktär och bör därför lämnas . Enligt regeringens bedömning bör stödet lämnas . De föreslagna bestämmelserna om tilläggsbidrag till barnfamiljer bör således gälla t.o.m. . De bestämmelser om bostadsbidrag som gällde före bör åter träda i kraft . När det gäller synpunkten från Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd följer regeringen utvecklingen av disponibla inkomster för berörda hushåll och i vilken utsträckning olika insatser med anledning av det nya coronaviruset samspelar och har betydelse för hushållens ekonomi. Av övergångsbestämmelserna till de lagändringar som föreslås bör det framgå att äldre bestämmelser om bostadsbidrag fortfarande ska gälla för bidrag som avser tid före ikraftträdandet. Det innebär att bestämmelserna om tilläggsbidrag till barnfamiljer inte kommer att gälla för bostadsbidrag som avser tid före . Bestämmelserna om sådant bidrag ska dock gälla även efter när det gäller bostadsbidrag som avser perioden juli–. Enligt statistik från tog ca 165 000 hushåll emot bostadsbidrag . Av dessa var den dominerande delen, 137 500 hushåll, barnhushåll, vilket motsvarar . Andelen ungdomshushåll som uppbär bostadsbidrag är således . Den övervägande delen av barnhushållen utgörs av hushåll med hemmavarande barn och av barnhushållen består av hushåll med ensamstående kvinnor. De barnfamiljer som tar emot bostadsbidrag har som grupp en annan försörjningsprofil än övriga barnfamiljer. För av de hushåll som inte tar emot bostadsbidrag är löneinkomster den huvudsakliga försörjningen. Motsvarande siffra för hushåll med bostadsbidrag är 53 procent.2 2 FASIT mikrosimuleringsmodell, 2020. För barnfamiljer som tar emot bostadsbidrag får av de ensam- Prop. 2019/20:167 stående även ekonomiskt bistånd, och för sammanboende mottagare är Två tredjedelar av barnhushållen som tar emot bostadsbidrag är ensamstående. Att den övervägande andelen barnhushåll är ensamförälderhushåll beror inte enbart på att ensamstående ofta har låg ekonomisk standard – även om det är vanligare i den gruppen – utan även på att de individuella inkomstgränserna inom bostadsbidraget för makar eller sambor är bestämda till en nivå som motsvarar hälften av inkomstgränsen för en ensamstående förälder (se avsnitt 4.1 om gällande bestämmelser för bostadsbidrag). Antal och andel hushåll med bostadsbidrag Den genomsnittliga bidragsgrundande inkomsten för samtliga barnhushåll var . När det gäller skillnaden mellan sammanboendes och ensamståendes hushållsinkomster är det viktigt att ha i minne att inkomsten per individ är lägre i sammanboende hushåll. Den skillnaden kvarstår även efter att bostadsbidrag har lämnats. Tabell 4.2 Bidragsgrundande inkomst per hushållstyp i kronor inom bostadsbidraget, Som framgår ovan av de gällande bestämmelserna för bostadsbidrag påverkar såväl inkomster och boendekostnader som storleken på hushållet hur mycket som lämnas i preliminärt bostadsbidrag. I tabellen ovan visas månadsinkomst och bostadsbidrag för de olika hushållstyperna. Konsekvenser för statens budget Den lagändring som tillfälligt införs innebär att ska lämna ett tilläggsbidrag till de barnhushåll som har beviljats bostadsbidrag 2019/20:167 juli t.o.m. . Tilläggsbidraget ska för beräknas med en omräkningsfaktor på , dvs. en andel av 0,25 av det beräknade och utbetalade ordinarie preliminära bostadsbidraget. Hushållen som nås beskrivs närmare ovan. Kostnaden har beräknats med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT till att bli för anslaget bostadsbidrag. IFAU anser att den nuvarande ekonomiska krisen möjligen kan leda till fler ansökningar om bostadsbidrag, men att även det föreslagna tillfälliga bostadsbidraget skulle kunna leda till fler ansökningar om bostadsbidrag. Regeringen delar uppfattningen att de aktuella omständigheterna kan komma att öka inflödet till bostadsbidraget, men en sådan ökning bedöms inte främst bero på det föreslagna tillfälliga tilläggsbidraget. Konsekvenser för statliga myndigheter De föreslagna ändringarna bedöms innebära både administrativa och ekonomiska konsekvenser för . ska beräkna och betala ut tilläggsbidraget i ett stort antal ärenden. Detta kräver utveckling främst av it-system inklusive testmiljöer, information om bidraget samt ökade portokostnader. Då det inte krävs en ansökan för att få tilläggsbidraget bedöms inte få ökad handläggning med anledning av förslaget i sig. gör bedömningen att administrationskostnaderna kommer att vara ca . Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd (S 2018:13) anser att det är viktigt att ger tydlig information om att tilläggsbidraget, till skillnad från bostadsbidraget i övrigt, inte ingår i den slutliga avstämningen samt att i samband med införandet av det tillfälliga bidraget bör intensifiera sin information om bostadsbidraget. Utredningen anser att det är särskilt viktigt med sådan information för barnhushåll som inte har bostadsbidrag. Utredningen anser därför att särskilda medel bör avsättas för detta informationsändamål. Även IFAU framför att information om tilläggsbidraget kan underlätta för marginaliserade grupper att få kännedom om möjligheten att söka bostadsbidrag. Då har i uppdrag att, på det sätt de finner lämpligt, informera om de förändringar som sker på deras område, har inte regeringen för avsikt att ge ett särskilt uppdrag för denna tillfälliga reform. Beslut om tilläggsbidrag inom bostadsbidraget kan i försumbar omfattning antas komma att överklagas till de allmänna förvaltningsdomstolarna.