prop · H703168 · 2020-05-29 00:00:00 — Därför bör ett pro gramföretag först ansöka om tillgång från ett program företag som är etablerat i samma medlemsstat som har ensamrätt till evenemanget av stort allmänintresse. Begreppet allmänna nyhetsprogram bör inte omfatta en sammansättning av korta utdrag till ett underhållnings program. Ursprungslandsprincipen bör gälla både för till gången till och för sändningen av de korta utdragen. I gränsöverskridande fall betyder det att respektive lagstift ning bör tillämpas i tur och ordning: För det första, när det gäller tillgång till korta utdrag, är det lagstiftningen i den medlemsstat där det programföretag som levererar den ursprungliga signalen (dvs. ger tillgång) är etablerat, som bör tillämpas. Det är normalt den medlemsstat där det ifrågavarande evenemanget äger rum. Om en med lemsstat har inrättat ett likvärdigt system för tillgången till det ifrågavarande evenemanget, bör den medlemssta tens lagstiftning alltid gälla. För det andra, när det gäller sändning av korta utdrag, är det lagstiftningen i den medlemsstat där det programföretag som sänder korta utdrag är etablerat som bör tillämpas. (56)Kraven i detta direktiv angående tillgång till evenemang av stort allmänintresse för korta nyhetsinslag bör inte påverka och rådets direktiv /29/EG av om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättighe ter i informationssamhället (1) och de tillämpliga interna konventionerna på området för upphovsrätt och närstående rättigheter. Medlemsstaterna bör underlätta tillgång till evenemang av stort allmänintresse genom att bevilja tillgång till programföretagets signal i den me ning som avses i direktivet. De får dock välja andra liknande sätt i den mening som avses i detta direktiv. Sådana sätt inbegriper bland annat att bevilja tillgång till platsen för dessa evenemang innan de beviljar tillgång till signalen. Programföretag bör inte vara förhindrade att ingå mer detaljerade avtal. (1) EGT L 167, 22.6.2001, s. 10. (57)Det bör säkerställas att leverantörerna av medietjänster kan tillämpa sin praxis att i efterhand tillhandahålla sina direktsända nyhetsprogram i tv som beställ-tv efter direktsändning utan krav på att skräddarsy det enskilda programmet genom att de korta utdragen utelämnas. Denna möjlighet bör endast föreligga när exakt samma tv-program tillhandahålls på beställning av samma me dietjänstleverantör och kan därför inte användas för att skapa nya affärsmodeller för beställtjänster grundade på korta utdrag. (58)Audiovisuella medietjänster på begäran skiljer sig från tv- sändning när det gäller användarens valfrihet och kon trollmöjligheter samt när det gäller tjänsternas samhälls effekter (2). Detta gör det motiverat med en mindre om fattande reglering av audiovisuella medietjänster på begä ran, som endast behöver följa de grundläggande regler som avses i detta direktiv. (59)Tillgången till skadligt innehåll i audiovisuella medietjäns ter är en viktig fråga för lagstiftare, medier och föräldrar. Nya utmaningar kommer också att uppkomma, särskilt i samband med nya plattformar och nya produkter. Regler som skyddar den fysiska, mentala och moraliska utveck lingen för minderåriga samt den mänskliga värdigheten i alla audiovisuella medietjänster, inbegripet audiovisuella kommersiella meddelanden, är därför nödvändiga. (60)De åtgärder som vidtas för att skydda den fysiska, men tala och moraliska utvecklingen för minderåriga och den mänskliga värdigheten bör noga vägas mot den grund läggande yttrandefriheten, såsom den slås fast i Europe iska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Syftet med dessa åtgärder, såsom användning av person liga identifieringsnummer (PIN-koder), filtersystem eller märkning, bör därmed vara att säkerställa en tillfredsstäl lande nivå på skyddet för den fysiska, mentala och mo raliska utvecklingen för minderåriga och mänsklig värdig het, särskilt när det gäller audiovisuella medietjänster på begäran. Rekommendationen om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle erkänner redan betydelsen av filtersystem och märkning och ger ett antal exempel på möjliga åtgärder som kan vidtas till förmån för minderåriga, till exempel att syste matiskt ge användarna tillgång till ett effektivt filter system som kan uppdateras och är lätt att använda när de tecknar abonnemang hos en Internetleverantör, eller utrusta tillgången till tjänster som särskilt är avsedda för barn med automatiska filtersystem. (2) Dom av i mål C-89/04, mot Com missariaat voor de Media, 2005, s. I-4891. L 95/8 Europeiska unionens officiella tidning (61)Leverantörer av audiovisuella medietjänster som tillhör en medlemsstats jurisdiktion bör under alla förhållanden omfattas av förbudet mot spridning av barnpornografi i enlighet med bestämmelserna i rådets rambeslut /68/RIF av om bekämpande av sexuellt utnyttjande av barn och barnpornografi (1). (62)Inga av de bestämmelser i detta direktiv som rör skyddet av den fysiska, mentala och moraliska utvecklingen för minderåriga och mänsklig värdighet innefattar nödvän digtvis krav på att de åtgärder som vidtas för att skydda dessa intressen bör genomföras genom offentliga organs förhandskontroll av audiovisuella medietjänster. (63)Samordning är nödvändig för att underlätta för personer och företag som producerar program med ett kulturellt syfte att ägna sig åt sin verksamhet. (64)Minimikraven för alla offentliga eller privata tv-sänd ningar inom unionen beträffande europeiska, audiovisu ella produktioner har varit ett sätt att främja produktion, oberoende produktion och distribution i de ovan nämnda företagen och kompletterar andra åtgärder som redan vidtagits eller kommer att föreslås för att främja samma syfte. (65)Det är därför nödvändigt att främja marknader av till räcklig storlek för tv-produktioner i medlemsstaterna för att ge avkastning på nödvändiga investeringar, inte bara genom att upprätta gemensamma regler som öppnar na marknader utan också genom att där så är prak tiskt möjligt och med lämpliga medel se till att europe iska produktioner utgör en övervägande del av alla med lemsstaternas tv-sändningar. För att tillämpningen av dessa regler ska kunna övervakas och för att dessa mål ska kunna uppfyllas, bör medlemsstaterna till kommis sionen överlämna en rapport om de delar som reserve rats för europeiska respektive oberoende produktioner enligt detta direktiv. Vid beräkningen av proportionerna bör hänsyn tas till den speciella situationen i och . Kommissionen bör informera medlemssta terna om dessa rapporter, åtföljda där så är lämpligt av ett yttrande som särskilt tar hänsyn till framsteg i förhål lande till , andelen nya program i sändning arna, de speciella villkoren för nya programföretag och den speciella situationen i länder med låg audiovisuell produktionskapacitet eller med begränsat språkområde. (66)Det är viktigt att söka efter lämpliga medel och procedu rer i överensstämmelse med unionsrätten för att främja genomförandet av målen för detta direktiv, så att lämp liga åtgärder vidtas för att uppmuntra europeisk audiovi suell produktions- och distributionsverksamhet och ut veckling, särskilt i länder med låg produktionskapacitet eller med begränsat språkområde. (1) EUT L 13, 20.1.2004, s. 44. (67)Andelarna för europeiska produktioner måste uppnås med hänsyn till den ekonomiska verkligheten. För att uppnå detta mål krävs därför ett progressivt system. (68)Ett åtagande, där så är praktiskt möjligt, om att en viss del av sändningarna ska reserveras för oberoende pro duktioner, skapade av producenter som är oberoende av programföretag, kommer att stimulera nya källor för tv-produktion, särskilt genom att små och medelstora företag skapas. Det kommer att öppna nya möjligheter och lanseringstillfällen för kreativa begåvningar, för kul turella yrken och för personal på det kulturella området. (69)Audiovisuella medietjänster på begäran kan delvis komma att ersätta tv-sändningar. Därför bör de, när det är praktiskt möjligt, främja produktion och distribu tion av europeiska produktioner och på så sätt aktivt bidra till att främja den kulturella mångfalden. Sådant stöd till europeiska produktioner skulle till exempel kunna ges i form av ekonomiska bidrag från sådana tjänster till produktion och förvärv av rättigheterna till europeiska produktioner, en minsta andel av europeiska produktioner i beställvideokataloger eller en attraktiv pre sentation av europeiska produktioner i elektroniska pro gramguider. Det är viktigt att tillämpningen av de be stämmelser som rör främjandet av europeisk produktion genom audiovisuella medietjänster kontinuerligt följs upp. I de rapporter som föreskrivs i detta direktiv, bör medlemsstaterna också särskilt beakta det finansiella bi draget från dessa tjänster till europeiska produktioner och förvärv av sändningsrätter till sådana; de bör också be akta andelen europeiska produktioner i de audiovisuella medietjänsternas utbud samt den faktiska konsumtion som utgörs av de europeiska produktionerna i tjänstens utbud. (70)När artikel 16 genomförs bör medlemsstaterna upp muntra programföretagen att i sina programutbud ha en lämplig andel europeiska samproduktioner eller pro duktioner från andra europeiska länder. (71)När medlemsstaterna definierar begreppet producenter som är oberoende av programföretagen som avses i artikel 17 bör de ta lämplig hänsyn till sådana kriterier som produk tionsföretagets ägande, antalet program levererade till samma programföretag och äganderätten till andrahands rättigheterna. (72)Artiklarna 16 och 17 i detta direktiv bör inte vara till lämpliga på kanaler som endast sänder på ett annat språk än medlemsstaternas språk. När ett sådant språk eller sådana språk utgör en väsentlig del av, men inte hela, kanalens sändningstid, bör artiklarna 16 och 17 likväl inte tillämpas på denna del av sändningstiden. Europeiska unionens officiella tidning L 95/9 (73)Nationella stödåtgärder för utveckling av europeisk pro duktion kan tillämpas i den utsträckning de överensstäm mer med unionsrätten. (74)Målet att stödja audiovisuell produktion i kan efterkommas i medlemsstaterna inom ramen för organi sationen av audiovisuella medietjänster, bland annat ge nom att ett offentligt uppdrag fastställs för vissa leveran törer av medietjänster, inbegripet skyldigheten att väsent ligt bidra till investeringar i europeiska produktioner. (75)Leverantörer av medietjänster, programtillverkare, pro ducenter, författare och andra experter bör uppmuntras att ytterligare utveckla detaljerade begrepp och strategier i syfte att utveckla europeiska audiovisuella spelfilmer som riktar sig till en internationell publik. (76)Det bör säkerställas att biograffilmer sänds inom den tidsperiod som överenskommits mellan rättighetshavarna och leverantörerna av medietjänster. (77)Frågan om särskilda tidsfrister för olika slag av visning av biograffilmer ska i första hand lösas genom överenskom melser mellan berörda parter eller yrkesgrupper. (78)För att medge en aktiv språkpolicy till förmån för ett specifikt språk förblir medlemsstaterna fria att fastställa mera detaljerade eller striktare regler framför allt på grundval av språkkriterier, så länge dessa regler överens stämmer med unionsrätten och särskilt inte är tillämpliga i fråga om återutsändning av program som producerats i andra medlemsstater. (79)Tillgången till audiovisuella medietjänster på begäran ökar konsumenternas valfrihet. Därmed förefaller det var ken motiverat eller logiskt ur tekniskt perspektiv att fö reskriva detaljerade bestämmelser som reglerar audiovisu ella kommersiella meddelanden för audiovisuella medie tjänster på begäran. Alla audiovisuella kommersiella med delanden bör dock utformas på så sätt att den inte bara följer reglerna om identifiering utan också ett antal grundläggande kvalitativa regler i syfte att uppnå tydliga mål av allmänt intresse. (80)Såsom erkändes i kommissionens tolkningsmeddelande om vissa aspekter av bestämmelserna om tv-reklam i direktivet ”Television utan gränser” (1), har utvecklingen av ny teknik för reklam och marknadsföringsinnovatio nerna skapat nya effektiva möjligheter för audiovisuella kommersiella meddelanden i traditionella sändningstjäns ter, vilket kan göra det möjligt för dem att konkurrera på lika villkor med innovativa beställtjänster. (1) EUT C 102, 28.4.2004, s. 2. (81)Affärsmässig och teknisk utveckling ger användarna större valfrihet och ett ökat ansvar i användningen av audiovisuella medietjänster. För att regleringen även fort sättningsvis ska stå i proportion till målen av allmän intresse bör den ge utrymme för en viss flexibilitet när det gäller tv-sändningar. Principen om åtskillnad bör be gränsas till tv-reklam och teleshopping, och produktpla cering bör tillåtas under vissa omständigheter, såvida inte en medlemsstat beslutar något annat. Produktplacering som har formen av smygreklam bör dock förbjudas. Principen om åtskillnad bör inte förhindra användningen av ny reklamteknik. (82)Utöver de metoder som omfattas av det här direktivet, är och rådets direktiv /29/EG av om otillbörliga affärsmetoder som till lämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden (2) tillämpligt på illojala affärsmetoder, såsom vilseledande och aggressiva metoder i samband med audiovisuella medietjänster. och rådets direktiv /33/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagar och andra författningar om reklam och sponsring till förmån för tobaksvaror (3), som förbjuder reklam och sponsring för cigaretter och andra tobaksvaror i tryckta medier, infor mationssamhällets tjänster och radiosändningar, bör inte påverka tillämpningen av detta direktiv, med tanke på de audiovisuella medietjänsternas speciella karaktär. Artikel 88.1 i och rådets direktiv /83/EG av om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (4), som förbju der reklam riktad till allmänheten för vissa läkemedel, är tillämplig i enlighet med artikel 88.5 i det direktivet och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 21 i detta direktiv. Detta direktiv bör heller inte påverka tillämp ningen av och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av om nä ringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (5). (83)För att säkerställa att konsumenternas intressen som tv- tittare är helt och fullt skyddade är det väsentligt att tv- reklamen underkastas vissa minimiregler och standarder och att medlemsstaterna behåller rätten att fastställa mer detaljerade eller striktare regler och under vissa omstän digheter kan fastställa olika villkor för programföretag inom deras jurisdiktion. (84)Med vederbörlig hänsyn till unionsrätten och i fråga om sändningar avsedda enbart för det egna landet vilka inte kan tas emot, direkt eller indirekt, i en eller flera med lemsstater, bör medlemsstaterna kunna fastställa olika villkor för reklaminslag och olika gränser för reklamvo lymen för att underlätta dessa speciella sändningar. (2) EUT L 149, , s. 22. (3) EUT L 152, 20.6.2003, s. 16. (4) EGT L 311, 28.11.2001, s. 67. (5) EUT L 404, 30.12.2006, s. 9. L 95/10 Europeiska unionens officiella tidning (85)Eftersom tittarna med hjälp av ny teknik, som personliga digitala videoinspelare och ett utökat kanalutbud, har större möjlighet att undvika reklam, är det inte motiverat med en detaljerad reglering av hur reklaminslagen ska placeras för att skydda tittarna. Den tillåtna mängden reklam bör visserligen inte ökas, men detta direktiv bör ge programföretagen flexibilitet i fråga om placering av reklaminslag, när detta inte på ett oskäligt sätt skadar programmens integritet. (86)Detta direktiv syftar till att värna den europeiska televi sionens speciella karaktär, där reklam företrädesvis info gas mellan programmen, och begränsar därför de avbrott som får göras i biograffilmer och tv-filmer samt avbrott i vissa kategorier av program som behöver ett särskilt skydd. (87)En gräns på tv-reklaminslag och teleshoppinginslag mellan hela klockslag, som också gäller under bästa sändningstid, bör föreskrivas. Begreppet tv-reklam inslag bör avse tv-reklam enligt artikel 1.1 i, som varar högst . (88)Det är nödvändigt att förbjuda alla audiovisuella kom mersiella meddelanden för cigaretter och andra tobaksva ror, inklusive indirekta former av audiovisuella kom mersiella meddelanden vilka, utan att direkt nämna to baksvaran, söker kringgå förbudet mot audiovisuella kommersiella meddelanden för cigaretter och andra to baksvaror genom att utnyttja märkesnamn, symboler el ler andra distinkta kännetecken för tobaksvaror eller fö retag, vars kända eller huvudsakliga verksamheter inne fattar produktion eller försäljning av sådana produkter. (89)Det är även nödvändigt att förbjuda alla audiovisuella kommersiella meddelanden för medicinska produkter el ler medicinska behandlingar som är tillgängliga endast efter ordination i den medlemsstat inom vars jurisdiktion leverantören av medietjänster faller, samt att föreskriva strikta kriterier i fråga om tv-reklam för alkoholhaltiga drycker. (90)Direktivet förbjuder dolda audiovisuella kommersiella meddelanden på grund av deras negativa inverkan på konsumenterna. Förbudet mot dolda audiovisuella kom mersiella meddelanden bör inte omfatta tillåten produkt placering inom ramen för detta direktiv, om tittaren på ett godtagbart sätt informeras om produktplaceringen Detta kan ske genom att man, till exempel med hjälp av en neutral logotyp, påpekar att produktplacering före kommer i ett visst program. (91)Produktplacering förekommer i biograffilmer och audio visuella produktioner som görs för tv. För att säkerställa lika konkurrensvillkor, och därmed förbättra den europe iska mediebranschens konkurrenskraft, är regler för pro duktplacering nödvändiga. Den definition av produktpla cering som föreskrivs i detta direktiv bör omfatta varje form av audiovisuella kommersiella meddelanden som innehåller eller hänvisar till en produkt, en tjänst eller ett varumärke, som på så sätt framhävs i ett program, mot betalning eller liknande ersättning. Gratis tillhanda hållande av varor eller tjänster, t.ex. rekvisita och priser, bör betraktas som produktplacering endast om dessa va ror eller tjänster är av betydande värde. Produktplacering bör omfattas av samma kvalitativa regler och restriktio ner som gäller för audiovisuella kommersiella meddelan den. Det avgörande kriteriet för att skilja mellan spons ring och produktplacering är att vid produktplacering är hänvisningen till produkten infogad i programhand lingen, vilket är anledningen till att definitionen i artikel 1.1 m, innehåller ordet ”i”. Hänvisningar till sponsring får däremot visas under ett program, men de ingår inte i handlingen. (92)Produktplacering bör i princip vara förbjuden. Det är dock lämpligt att undanta vissa program med utgångs punkt i en positivlista. En medlemsstat bör ha möjlighet att helt eller delvis avstå från att tillämpa dessa undantag, till exempel genom att endast tillåta produktplacering i program som inte helt och hållet producerats inom den medlemsstaten. (93)Dessutom bör sponsring och produktplacering som på verkar programinnehållet på ett sådant sätt att medie tjänstleverantörens ansvar och redaktionella oberoende påverkas förbjudas. Detta är fallet vid tematisk placering. (94)Medlemsstaterna är i enlighet med de skyldigheter de åläggs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ansvariga för ett effektivt införlivande av detta direktiv. De får fritt välja lämpliga instrument enligt sina rättsliga traditioner och etablerade strukturer – och framför allt formen för deras oberoende nationella tillsynsorgan – så att de kan utföra sitt arbete med att genomföra detta direktiv opartiskt och på ett öppet sätt. Närmare bestämt bör de instrument som medlemsstaterna väljer bidra till att främja mediepluralism. (95)Ett nära samarbete mellan behöriga tillsynsorgan i med lemsstaterna och kommissionen krävs för att säkerställa en korrekt tillämpning av detta direktiv. Likaså är ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och mellan deras till synsorgan särskilt betydelsefullt med tanke på den inver kan programföretag som är etablerade i en medlemsstat kan ha på en annan medlemsstat. När det i nationell lagstiftning finns bestämmelser om tillståndsförfaranden och om mer än en medlemsstat berörs, är det önskvärt att kontakter äger rum mellan respektive organ innan sådana licenser beviljas. Samarbetet bör omfatta samtliga områden som samordnas genom detta direktiv. Europeiska unionens officiella tidning L 95/11 (96)Det är nödvändigt att klargöra att egenreklam är en sär skild form av reklamverksamhet, där programföretaget gör reklam för sina egna produkter, tjänster, program eller kanaler. I synnerhet bör trailrar som består av utdrag ur program betraktas som program. (97)Den dagliga sändningstid som programföretaget använ der för annonsering i samband med de egna program men och produkter med programanknytning som har direkt koppling till dessa, eller för meddelanden till all mänheten och välgörenhetsuppmaningar som sänds gra tis, bör inte inkluderas i den längsta sändningstid eller timme som får användas för reklam och tele- shopping. (98)I syfte att undvika snedvridning av konkurrensen bör detta undantag begränsas till annonsering av produkter som uppfyller det dubbla villkoret att de har både an knytning och direkt koppling till de berörda program men. Uttrycket har anknytning till hänför sig till produkter som är särskilt avsedda att ge dem som ser på program men möjlighet att få fullt utbyte av eller medverka vid dessa. (99)Med hänsyn till utvecklingen av teleshopping, som utgör en ekonomiskt betydande verksamhet för samtliga aktö rer och en viktig distributionskanal för varor och tjänster inom unionen, är det väsentligt att säkerställa fullgott konsumentskydd genom att anta lämpliga normer för reglering av sådana sändningars form och innehåll. (100)Det är viktigt att de behöriga nationella myndigheterna, när de övervakar genomförandet av de relevanta bestäm melserna – i fråga om kanaler som inte enbart ägnar sig åt teleshopping – kan skilja på sändningstid för teleshop pinginslag, reklaminslag och andra former av reklam å ena sidan och sändningstid som används för sändnings block för teleshopping å andra sidan. Det är därför nöd vändigt och tillräckligt att varje sändningsblock tydligt anges med optiska och akustiska hjälpmedel, åtminstone i början och i slutet av sändningsblocket. (101)Detta direktiv bör tillämpas på kanaler som uteslutande ägnas åt teleshopping eller egenreklam, utan konventio nella programinslag som exempelvis nyheter, sport, fil mer, dokumentärer och drama, dock endast för de syften som avses i detta direktiv och utan att förhindra att sådana kanaler kan komma att omfattas av andra unions instrument. (102)Även om tv-programföretag normalt är skyldiga att sä kerställa att programmen presenterar fakta och händelser på ett korrekt sätt är det inte desto mindre viktigt att programföretagen åläggs speciella skyldigheter med hän syn till rätten till genmäle eller motsvarande så att varje person, vars legitima intressen har skadats av ett påstå ende som gjorts under ett tv-program, effektivt kan ut nyttja denna rättighet. (103)Rätten till genmäle är ett lämpligt rättsmedel för tv-sänd ningar och kan även tillämpas på nätverksbaserade tjäns ter. Rekommendationen om skyddet av minderåriga och människans värdighet och om rätten till genmäle inne håller redan lämpliga riktlinjer för genomförandet av be stämmelser i nationell lagstiftning eller praxis för att i tillräcklig utsträckning säkerställa rätten till genmäle eller motsvarande medel i fråga om nätverksbaserade medie tjänster.