prop · H703121 · 2020-03-25 00:00:00 — För att bedöma hur enhetliga tillsynsbesluten är inledde 2015 ett arbete med att följa upp dem. I detta arbete konstateras att det finns skillnader på vilka grunder besluten har fattats. Det finns välgrundad kritik mot hur IVO:s it-system fungerar. Det är svårt att söka fram tillsynsinformation och datakvaliteten har brister. Inspektörer har synpunkter på vad som kan förbättras men har inte deltagit i någon större utsträckning i det pågående utvecklingsarbetet. Bristen på väl anpassade stödsystem försvårar för myndigheten att bedriva en effektiv tillsynsverksamhet, och viktiga problemområden och riskobjekt kan ha missats. På central nivå har underskattat digitaliseringsarbetets omfattning och svårighetsgrad. Det saknas systematiska uppföljningar av hur tillsynsverksamheten fungerar. De uppföljningar som har genomfört mäter endast förtroendet för myndigheten och är inte jämförbara . Det gör att det är svårt för myndigheten att redovisa vad som hänt till följd av tillsynsinsatser och inspektioner. Men det är viktigt att påpeka att det finns en positiv bild hos både inspektörer och granskade verksamheter vad gäller återföringen av tillsynsresultat, och inspektörerna bedömer att deras arbete gör nytta. lämnar följande rekommendationer till regeringen: •Ge stabila ekonomiska ramar för att kunna planera för en hållbar och långsiktig kompetensförsörjning i syfte att fullgöra tillsynsuppdraget. •Följ IVO:s arbete med att utarbeta mer enhetliga beslut. •Följ IVO:s digitaliseringsarbete för tillsynsverksamheten. •Se till att IVO:s redovisning av tillsynens resultat går att följa . lämnar följande rekommendationer till : •Utveckla styrningen och ledningen för att tillsynsverksamheten ska få nödvändiga förutsättningar för att utföra uppdraget. •Utveckla de nationella och regionala riskanalyserna för tillsynen så att tillsynen kan styras till de områden och verksamheter där den gör mest nytta. •Utforma och tillgängliggör bedömningsstöd för inspektörer så att besluten blir mer enhetliga. •Hantera riskerna med det pågående digitaliseringsarbetet och införandet av en ny it-miljö. •Följ upp resultatet av tillsynen på ett systematiskt sätt så att det går att följa . 6R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det är viktigt att hälso- och sjukvården och den sociala omsorgen fungerar för medborgarna. I samhällsdebatten lyfts olika problem som platsbrist på sjukhus, brist på läkare och sjuksköterskor, felbehandlingar av patienter och allvarliga brister på hem för vård eller boende (HVB). Ett viktigt kontroll- och styrinstrument som staten förfogar över är tillsyn. Tillsynen av hälso- och sjukvården, och verksamhet som rör lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, berör i många fall människor som är utsatta men också deras anhöriga. Det är därför betydelsefullt att tillsynen fungerar på ett trovärdigt och rättssäkert sätt. Syftet med tillsynen är att den ska bidra till att vården och omsorgen är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter.1 bildades för att stärka tillsynen på området och för att komma till rätta med problem som hade funnits hos Socialstyrelsen.2 Eftersom IVO:s tillsynsuppdrag är viktigt för att bidra till en fungerande vård och omsorg för medborgarna har granskat IVO:s tillsynsverksamhet. 1.1 Syfte och frågeställningar Syftet med granskningen har varit att ta reda på om IVO:s tillsynsverksamhet bedrivs strategiskt, effektivt och på ett enhetligt sätt i enlighet med de intentioner som formulerades inför myndighetens bildande.3 Granskningen har utgått från följande tre revisionsfrågor med tillhörande delfrågor: 1.Har fått rätt förutsättningar för att bedriva tillsyn? −Har regeringens styrning av varit konsekvent och långsiktig? −Har fått förutsättningar för att bedriva egeninitierad riskbaserad tillsyn? −Hur används sanktionsverktygen och bedöms de vara tillräckliga? 2.Har utformat sin verksamhet så att tillsynen bedrivs strategiskt, effektivt och på ett enhetligt sätt? −Utgår tillsynen från riskanalyser som ger stöd för en strategisk tillsyn? −Finns tillräckliga bedömningsstöd som ger stöd för enhetliga beslut? −Finns tillförlitliga data och väl anpassade stödsystem för att bedriva tillsynen effektivt? 12 § förordningen (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg. 2Socialstyrelsen hade tillsynsansvar för hälso- och sjukvården och till och med och hade länsstyrelserna tillsynsansvar för . 2012/13:20, bet. 2012/13: SoU5, rskr. 2012/13:116. R I K S R E V I S I O N E N INSPEKTIONEN FÖR VÅ RD OCH OMSORG – EN TILLSYNSVERKSAMHET MED FÖRH INDER 3.Visar IVO:s uppföljning av tillsynen att lagar och regler följs och att tillsynen leder till lärande hos de tillsynade verksamheterna? −Har en fungerande återföring och uppföljning av de tillsynade verksamheterna? 1.2.1 Förutsättningar för att bedriva tillsyn beslutade, grundat förvaltningspolitiska proposition, att styrningen av statlig verksamhet ska skapa bästa möjliga förutsättningar för statsförvaltningen att förverkliga regeringens politik, och att styrningen ska vara tydlig, resultatinriktad och verksamhetsanpassad.4 När det gäller tillsynens roll har regeringen slagit fast i en skrivelse att tillsyn är ett viktigt verktyg för att staten ska kunna kontrollera att lagar följs och att medborgarna får en rättssäker och likvärdig behandling:5 ”Den offentliga tillsynen är viktig för att stärka efterlevnaden av de föreskrifter som bland annat och regeringen har beslutat. Den bidrar till att upprätthålla grundläggande värden i samhället såsom rättssäkerhet, effektivitet och demokrati. Medborgarna ska genom tillsynen vara förvissade om att deras intressen tas tillvara.” En grundläggande förutsättning för IVO:s tillsynsarbete är att regeringens styrning av myndigheten är konsekvent och långsiktig. Detta är nödvändigt för att ska kunna fullfölja sitt tillsynsuppdrag. IVO:s uppdrag är att tillsynen ska vara egeninitierad och riskbaserad. Myndigheten ska också bedriva lagreglerad tillsyn. En förutsättning för att genomföra tillsyn enligt uppdraget är att kan effektivisera sin verksamhet för att frigöra resurser till den egeninitierade tillsynen. En förutsättning för att en tillsynsmyndighet ska kunna få genomslag för sitt arbete är att det finns författningsreglerade möjligheter till ingripanden. Enligt regeringen bör sanktioner vara proportionerliga i förhållande till konstaterade brister. Olika sanktioner bör därför kunna användas vid såväl mindre som mer allvarliga brister i en verksamhet.6 Enligt bör IVO:s sanktionsverktyg användas så att de bedöms kunna påverka tillsynade verksamheter att åtgärda brister. 2009/10:175, s. 96, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315. 2009/10:79, s. 1, bet. 2009/10:FiU12, s. 18, rskr. 2009/10:210. delade regeringens bedömning att tillsynen bör bli tydligare och mer enhetlig och bygga på ett enhetligt tillsynsbegrepp för att bli mer effektiv och rättssäker. 2009/10:79, s. 41, bet. 2009/10:FiU12, rskr. 2009/10:210. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.2.2 Genomförande av tillsynen lyfte särskilt fram att en välfungerande tillsyn är viktig för att säkerställa att den vård och omsorg som erbjuds är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med gällande lagar, förordningar och föreskrifter oavsett utförare. ska se till att det finns en långsiktig planering, att tydligare prioriteringar görs, att ett mer strategiskt inriktat arbete genomförs och att möjligheter till gemensamma beslut. Det var därför angeläget att från starten hade tillgång till ändamålsenliga system och rutiner för styrning, prioritering och uppföljning av tillsynsärenden.7 För att tillsynen ska kunna genomföras så att den uppnår resultat hos tillsynade verksamheter bedömer att följande delar bör vara uppfyllda: •Den egeninitierade tillsynen görs utifrån utvecklade riskanalyser av vården och omsorgen i syfte att bedriva en strategisk tillsyn. •Det finns tillräckliga bedömningsstöd för inspektörer så att tillsynsbesluten är enhetliga. •IVO har väl anpassade stödsystem för en effektiv tillsynsverksamhet. Med stödsystem avses datainfrastruktur med väl fungerande verksamhetssystem och tillförlitliga data för planering, urval, dokumentation, uppföljning och analys. 1.2.3 Återföring och uppföljning av tillsynen Tillsynen har i uppgift att se till att lagar och förordningar följs och att främja tillsynade verksamheter. En annan uppgift är att återkoppla och följa upp samt se till att identifierade brister och problem inom vården och omsorgen åtgärdas.8 Enligt bör syftet vara att myndigheten genom systematisk återföring och uppföljning visar på faktiska resultat hos tillsynade verksamheter. 2012/13:20, s. 94 f., bet. 2012/13:SoU5, s. 9, rskr. 2012/13:116. 2012/13:20, s. 92, bet. 2012/13: SoU5, rskr. 2012/13:116. ska kontrollera att brister och missförhållanden åtgärdas samt förmedla kunskap och erfarenheter till de granskade. Enligt regeringen bör ha en systematisk kunskapsåterföring vad gäller såväl identifierade styrkor som svagheter beträffande arbetssätt, organisation och resultat. R I K S R E V I S I O N E N INSPEKTIONEN FÖR VÅ RD OCH OMSORG – EN TIL L SYNSVERKSAMH ET MED FÖRH INDER 1.3 Metod och genomförande Samtliga delfrågor i granskningen har besvarats med hjälp av följande metoder:9 •Deltagande observationer av tre tillsynsinsatser inom hälso- och sjukvården, och •Genomgång och analys av myndighetsinstruktion, regleringsbrev, beslutsunderlag och styrdokument samt IVO:s årsredovisningar, externa rapporter och internt arbetsmaterial. •Bearbetning och analys av IVO:s ekonomi- och verksamhetsdata. •Genomgång av forskningslitteratur om tillsynens roll och funktion. •Statistiska centralbyrån (SCB) har på uppdrag av genomfört en webbaserad enkätundersökning via e-post till samtliga inspektörer som arbetar med tillsyn.11 Syftet har varit att få svar på vilka förutsättningar som finns för tillsynsarbetet, hur tillsynen planeras och genomförs, och vilka resultat inspektörerna bedömer att deras tillsynsarbete ger. •Semistrukturerade intervjuer har genomförts med företrädare för . Företrädare för har intervjuats om tillsynsverksamhetens övergång från till . •Skriftliga frågor till tjänstemän vid . Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av (projektledare), och (praktikant). , professor i offentlig förvaltning vid , , har varit referensperson och lämnat synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. Företrädare för () och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till rapporten. Kapitel 2 ger en bakgrundsbeskrivning av IVO:s tillsynsverksamhet. I kapitel 3 behandlas den första granskningsfrågan om myndighetens förutsättningar för att bedriva tillsyn. Kapitel 4 avser besvara den andra granskningsfrågan om tillsynens genomförande. I kapitel 5 behandlas den tredje frågan om IVO:s återföring och uppföljning av tillsynen. Sist i kapitel 6 följer granskningens slutsatser och rekommendationer. 9Se metodbilaga för en närmare redovisning. 10De två första tillsynsinsatserna var egeninitierade och den tredje gjordes inom ramen för frekvenstillsynen. 11Undersökningen avser ett totalurval med en svarsfrekvens på (270 svarande inspektörer). 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Inspektionen för vård och omsorg I detta bakgrundskapitel beskrivs översiktligt motiven till att bilda , samt myndighetens uppdrag, tillsynsverksamhet och organisation.12 2.1 Motiven till att bilda Regeringen hade flera motiv till att bilda , vilka redovisas nedan:13 Regeringen ska bättre kunna styra tillsynen via anslag. Regeringen bedömde att en självständig tillsynsmyndighet skulle ge riksdag och regering bäst förutsättningar att kunna styra hur mycket resurser via anslag som skulle gå till myndigheten. Ansvaret för prioriteringar mellan olika åtaganden ligger då inte längre på myndigheten utan blir i stället en fråga för regering och riksdag. Det ger regeringen bättre möjligheter att styra både tillsynsområdet och övriga statliga åtaganden inom vården och den sociala omsorgen. Tillsynsverksamheten ska bedrivas strategiskt, effektivt och utifrån bedömningskriterier. För att skapa en mer strategisk tillsyn behövde utveckla rutiner för att kunna planera tillsynen utifrån riskanalyser och riskbedömningar vid indikationer på allvarliga problem. Regeringen menade också att bedömningskriterier för tillsynen behövde utvecklas för samtliga tillsynsområden. En ny myndighet skulle från början kunna anpassa sina interna styrmodeller och ärendehanteringssystem för stora ärendevolymer. It-system, register och tillsynsdatabaser behövde utvecklas och resultatuppföljningen förbättras så att verksamhetens ekonomiska utfall skulle gå att följa. Myndigheten skulle också ges förutsättningar att utveckla en myndighetskultur med tillsynsuppdraget i fokus. Detta skulle förbättra möjligheterna att utveckla en tydlig yrkesroll och utarbeta strategier för kompetensförsörjning. Kunskapsåterföringen av tillsynens iakttagelser ska vara systematisk. En systematisk kunskapsåterföring av tillsynens iakttagelser till de som granskas var också viktigt och behövde utvecklas. skulle ha ett ansvar för att ge information, råd och vägledning. Det innebär att inte enbart skulle ägna sig åt att granska utan också kontrollera att brister och missförhållanden åtgärdades samt förmedla kunskap och erfarenheter till de granskade. 12Se även bilaga 1 och 2 för en närmare beskrivning av organisation och tillsynsverksamhet. 2012/13:20, s. 91–95, bet. 2012/13:SoU5, rskr. 2012/13:116. R I K S R E V I S I O N E N INSPEKTIONEN FÖR VÅ RD OCH OMSORG – EN TIL L SYNSVERKSAMH ET MED FÖRH INDER IVO:s främsta uppgift enligt instruktionen14 är att svara för tillsyn och tillståndsprövning av hälso- och sjukvård, socialtjänst och LSS-verksamhet. Som en del av tillsynen ska myndigheten också pröva klagomål mot hälso- och sjukvården och dess personal enligt patientsäkerhetslagen (2010:659), PSL. Vidare ska verksamheten bedrivas strategiskt och effektivt samt på ett enhetligt sätt inom landet. Tillsynen ska genomsyras av ett patient- och brukarperspektiv. Tillsynen ska även omfatta kontroll av hur verksamheterna fullgör sin skyldighet att bedriva egenkontroll. Resultatet av tillsynen ska redovisas till berörda verksamheter. En central del i tillsynsuppdraget är att bedriva egeninitierad riskbaserad tillsyn med utgångspunkt i egna riskanalyser. Det innebär att tillsynen ska riktas mot de verksamheter som är mest angelägna att granska. Riskanalyserna ska baseras på iakttagelser från såväl den egna tillsynen som andra aktörer.15 Lagar som huvudsakligen styr IVO:s tillsyn Patientsäkerhetslagen (2010:659) eller PSL. IVO:s tillsyn av vården regleras i kap. 7. Socialtjänstlagen (2001:453) eller SoL. IVO:s tillsyn av regleras i kap. 13. Lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade eller LSS. IVO:s tillsyn av verksamheter enligt LSS regleras i §§ 25–26. En mer situations- och verksamhetsanpassad tillsyn strävar mot en tillsyn som är situations- och verksamhetsanpassad. Detta innebär en större variation av vad som granskas och hur man granskar. Myndigheten menar att då behoven i verksamheterna varierar och tillsynen påverkar verksamheterna olika, behöver tillsynen anpassas till den givna situationen och verksamheten för att skapa maximal nytta. Syftet är att kunna bidra till utveckling, men också fungera kontrollerande vid allvarliga brister.16 Enligt bedömning17 är det utöver uppdraget i instruktionen och regleringsbrev upp till att avgöra hur tillsynen ska bedrivas. Tillsyn generellt har diskuterats på och med berörda tillsynsmyndigheter.18 Eftersom det enligt departementet inte går att säga vilken tillsynsinriktning som är mest effektiv är det viktigt att ha en diskussion om tillsynen som beaktar båda förhållningssätt: att tillsynen ska vara både främjande och granskande. 14§§ 1–2 förordningen (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg. 15Inspektionen för vård och omsorg, ”Nationell tillsyn 2017”, hämtad . Exempel på aktörer är kommuner, regioner, patientnämnder och brukar- och anhörigorganisationer. 16Inspektionen för vård och omsorg, Budgetunderlag 2020–2022, 2019, s. 8. 17Skriftligt svar (e-postbilaga) från , . 18Mot bakgrund av Tillitsdelegationens uppdrag (dir. 2016:51). R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I IVO:s tillsynspolicy är patient- och brukarperspektivet tydligt. Tillsynen ska bidra till en säker vård och omsorg av god kvalitet och tillsynen utföras så att den gagnar vård- och omsorgstagarna. Tillsynen ska inriktas på sådant som är angeläget för enskilda och för grupper av människor, och kännetecknas av rättssäkerhet: att tillsynen utgår från lagar och föreskrifter samt att likvärdiga bedömningar görs i likvärdiga fall för att åstadkomma vård på lika villkor. Tillsynen ska vara förutsägbar och öppen så att granskade verksamheter har insyn i hur och varför tillsynen genomförs.19 Tillsynens resultat ska återföras till tillsynade verksamheter för att åstadkomma ett lärande så att brister och missförhållanden inte upprepas. 2.3 Tillsynsverksamheten i korthet IVO:s tillsynsverksamhet består till stor del av författningsreglerad tillsyn. Inom denna avses i huvudsak enskildas klagomål inom hälso- och sjukvård, frekvenstillsyn av boenden för barn och unga, anmälnings- och underrättelseskyldighet enligt lex (hälso- och sjukvård) och lex (socialtjänst och LSS-verksamhet) samt tillsyn av legitimerad vårdpersonal. Utöver de författningsreglerade tillsynsområdena bedrivs tillsyn på eget initiativ, så kallade initiativärenden. Dessa ärenden är antingen planerade eller på förekommen anledning utifrån risker, brister eller missförhållanden. får även regeringsuppdrag med krav på tillsyn inom avgränsade områden (nationellt samordnade tillsynsinsatser). fattade cirka 26 600 tillsynsbeslut 2018.20 Myndigheten ansvarar för register, där och används i tillsynsverksamheten. Verksamheter som omfattas av tillsyn är skyldiga att anmäla nya eller förändrade verksamheter till IVO.21 Enligt de två registren har cirka 50 000 tillsynsobjekt, varav inom hälso- och sjukvården.22 Förutom tillsynsobjekten finns cirka 225 000 legitimerade personer inom vården. 19Enligt policyn ska tillsynen också vara oberoende och bygga på professionalitet. Vad som anges i policyn om IVO:s tillsynsverktyg framgår i avsnitt 3.4. 20Statistikuttag (e-post) från , och skriftligt svar (e-postbilaga) från , . 21Verksamheter som utför hälso- och sjukvård enligt PSL () och verksamheter enligt SoL och LSS (). 22Statistikuttag (e-postbilaga) från , . R I K S R E V I S I O N E N INSPEKTIONEN FÖR VÅ RD OCH OMSORG – EN TIL L SYNSVERKSAMH ET MED FÖRH INDER Författnings- eller lagreglerad tillsyn: Tillsyn som regleras enligt lagstiftning. Frekvenstillsyn: Författnings- eller lagreglerad tillsyn som innebär att samtliga verksamheter inom vissa områden ska tillsynas regelbundet. bedriver frekvenstillsyn av boenden för barn och unga minst en gång . Då genomförs inspektioner av hem för vård eller boende (HVB) för barn eller unga, särskilda ungdomshem (som drivs av , SiS) och bostäder med särskild service för barn och unga (enligt LSS). utför även frekvenstillsyn av verksamheter som hanterar blod, celler och vävnader minst . Egeninitierad tillsyn: Tillsyn som inspektörer själva initierar, antingen på förekommen anledning av inkommen information från privatperson eller verksamhet till eller på basis av riskanalyser. Riskanalyser görs antingen lokalt, regionalt eller på nationell nivå. Nationellt samordnad tillsyn: Tillsyn som utgår från prioriterade riskområden. Den är en del av den egeninitierade tillsynen. Inspektioner: Platsbesök hos tillsynade verksamheter, antingen anmälda eller oanmälda. Inspektioner görs både inom den egeninitierade tillsynen och inom frekvenstillsynen. Det kan handla om samtal med barn och unga (boenden för barn och unga) och intervjuer med företrädare för verksamheten (olika personalkategorier, ledning), patienter och närstående. En inspektion kan också innefatta dokumentgranskning på plats. Tillsynsobjekt: Vård- och omsorgsverksamheter och legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal som har rätt att utöva tillsyn över. Tillsynsbeslut: Efter genomförd tillsyn upprättas alltid ett beslut. Beslutet kan i vissa fall innehålla krav på verksamheten att vidta åtgärder. Om bristerna kan relateras till patientsäkerhet kan ta initiativ till ytterligare granskning av verksamheten eller personalen. Besluten kan i vissa fall innehålla kritik mot till exempel vårdpersonal. Egeninitierade tillsynsinsatser och inspektioner över tid En viktig del i IVO:s tillsynsuppdrag är att bedriva egeninitierad riskbaserad tillsyn. Antalet egeninitierade tillsynsinsatser ökade . genomförde cirka 2 100 egeninitierade insatser varav flertalet var inom . Enligt är förklaringen att fler anmälningar inom leder till fortsatt tillsyn. Enligt tabell 1 ökade antalet tillsynsinsatser inom 2016, men det handlar inte om en reell ökning utan beror på en ändring av redovisningen.23 Antalet egeninitierade tillsynsinsatser inom vården har varit relativt få jämfört med , men ökade något . Enligt beror det på att tillsynen av vården har förstärkts och att arbetet med att följa upp vårdgivares hantering av lex Maria-anmälningar har utökats.24 23Inspektionen för vård och omsorg, Årsredovisning 2017, s. 18. införde en ny anmälningsprocess 2016 som innebär att ärenden inom som tidigare registrerats som klagomål nu ingår i denna grupp. 24Intervju (nr 2) med företrädare för , . 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Antal inspektioner och egeninitierade tillsynsinsatser per tillsynsområde 2013–2018. för barn och unga Hälso- och sjukvård/ 1 262** Hälso- och sjukvård/ Källa: IVO:s årsredovisningar 2014–2018, statistik från IVO:s webbplats25 och statistikuttag (e-postbilaga) från , . *) Avser juni–. **) Redovisningseffekt. Cirka 2 500 inspektioner genomfördes . Inspektioner är vanligast inom frekvenstillsynen av boenden för barn och unga men har minskat. Det beror på att antalet ensamkommande barn har blivit färre. IVO:s totala kostnader uppgick till . En stor del av kostnaderna går till den författningsstyrda tillsynen. Enskildas klagomål på hälso- och sjukvården kostade och frekvenstillsynen av boende för barn och unga . Klagomålshanteringen har förändrats så att patienter och brukare ska vända sig till vårdgivare och patientnämnder. Trots det utgör klagomålen fortfarande det kostnadsmässigt största ärendeslaget. gäller en ny klagomålslagstiftning.26 Den innebär att inte längre har utredningsskyldighet för klagomål inom hälso- och sjukvården. Den enskilde måste först vända sig till vårdgivare eller till patientnämnden. går endast vidare med klagomål som har allvarligare karaktär eller principiell betydelse. 25Inspektionen för vård och omsorg, ”Initiativärenden”, hämtad . 26Lagen (2017:372) om stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården. R I K S R E V I S I O N E N INSPEKTIONEN FÖR VÅ RD OCH OMSORG – EN TIL L SYNSVERKSAMH ET MED FÖRH INDER Kostnaderna för frekvenstillsynen av boende för barn och unga har minskat till motsvarande nivå som före flyktingsituationen . Det beror på att antalet ensamkommande barn minskade i kommunerna . Tabell 2 IVO:s verksamhetskostnader för de fem största ärendeslagen inom tillsynen 2013–2018, . Andel av totala verksamhetskostnader inom parentes (i procent). Klagomål på hälso- och (28,1) (30,5) (31,2) (26,5) (27,9) (27,6) (6,4) (7,5) (9,5) (10,9) (13,2) (14,8) för barn och unga (14,0) (13,6) (13,1) (17,9) (17,8) (14,4) Anmälan/initiativ hälso- (3,3) (3,5) (4,0) (5,6) (6,2) (7,4) (4,3) (4,5) (4,9) (4,4) (5,8) (6,2)