prop · H703104 · 2020-04-21 00:00:00 — Bakomliggande komponenter till publicerade värden i tabeller och diagram bör ingå och förklaras kort i underlaget. -En myndighet ska i princip kunna replikera sina resultat oavsett när i tiden beräkningen sker. När beräkningar görs ska det beräknade värdets underliggande komponenter dokumenteras. Retroaktiva justeringar kan därmed förklaras . Riksgälden bör därför inför varje publikation av en utvärdering granska eventuella skillnader i resultat jämfört med vad tidigare utvärderingar visat. Sådana skillnader bör kommenteras och förklaras i anslutning till aktuella tabeller och diagram i den löpande texten. -Riksgälden bör även redovisa resultat i förhållande till de internt fastställda riktlinjerna. Detta är särskilt viktigt för de enskilda skuldslagen i de fall regeringens riktlinjer blir styrande på en mer övergripande nivå. -Riksgälden tillämpar numera klarspråk i utvärderingarna. Det är en form av presentation som skiljer sig från den traditionella rapportstrukturen. Tanken är att genom att skriva kort, enkelt och med talande rubriker göra texten tillgänglig för fler. Det är ett gott syfte i sig men inte helt oproblematiskt. Det fungerar säkert utmärkt för de som enbart behöver få en översiktlig bild av läget. Som underlag för utvärdering blir det alltför sparsamt. Det är ett komplicerat ämne som enligt vår uppfattning inte lämpar sig för långtgående förenklingar och förkortningar. Riksgälden bör ha som utgångspunkt att målgruppen för denna rapport inte är helt homogen. ESV anser därför att innehållet i utvärderingarna bör utvecklas och förklaras mer utförligt utan att för den skull överge den form av presentation som Riksgälden har valt. Ett alternativ är att förse rapporten med en utförlig bilaga med externa utvärderare som särskild målgrupp. ESV – (2016): Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2011–2015. ESV – (2018): Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2013–2017. betänkande 1996/97: FiU20: Ekonomiska vårpropositionen. betänkande 1997/98: FiU29: Förvaltningen av statsskulden. Proposition 1996/97:150: ekonomiska vårproposition. Proposition 1997/98:154: Förvaltningen av statsskulden. Proposition 2007/08:1: Budgetproposition . Proposition 2017/18:1: Budgetproposition . Regeringen (2014): Riktlinjer för statsskuldens förvaltning 2015. Regeringen (2016): Regeringen skrivelse: Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2011–2015. 2015/16:104. Regeringen (2017): Riktlinjer för statsskuldens förvaltning 2018. Regeringen (2018): Riktlinjer för statsskuldens förvaltning 2019. Regeringen (2019): Regleringsbrev för avseende . Fi2019/00992/E2. Regeringen (2019): Riktlinjer för statsskuldens förvaltning 2020. Regeringen (2019): Regeringen skrivelse: om användning av räntewappar. 2018/19:22. Regeringen (2020): Regleringsbrev för avseende . Fi2020/00354/E2. RGK – (1998): Förslag till riktlinjer för statsskuldens förvaltning. Dnr 1998/3027. RGK – (2014): Statsskuldens förvaltning. Förslag till riktlinjer 2015–2018. RGK – (2015): Statsskuldens förvaltning. Förslag till riktlinjer 2016–2019. RGK – (2015): Finans- och riskpolicy 2015. RGK – (2016): Finans- och riskpolicy 2016. RGK – (2016): Avrapportering av regeringsuppdraget att utreda om utvärderingen av det övergripande målet kan underlättas. Dnr 2016/1345. RGK – (2016): Statsskuldens förvaltning. Underlag för utvärdering . RGK – (2016): Statsskuldens förvaltning. Förslag till riktlinjer 2017–2020. RGK – (2017): statsskuld. RGK – (2017): Statsskuldens förvaltning. Förslag till riktlinjer 2018–2021. RGK – (2017): Finans- och riskpolicy 2017. RGK – (2017): Statsskuldens förvaltning. Underlag för utvärdering . RGK – (2017): Beslutsunderlag för att fastställa Riksgäldens Finans- och riskpolicy 2018. 2017/1021. RGK – (2018): statsskuld. RGK – (2018): Beslutsunderlag för att fastställa Riksgäldens Finans- och riskpolicy 2019. 2018/1135. RGK – (2018): Statsskuldens förvaltning. Förslag till riktlinjer 2019–2022. RGK – (2018): Styrelseprotokoll . RGK – (2018): Finans- och riskpolicy 2018. Dnr 2018/1135. RGK – (2018): Statsskuldens förvaltning. Underlag för utvärdering . RGK – (2019): statsskuld. RGK – (2019): Stastupplåning. Prognos och analys 2019:3. RGK – (2019): Förslag till inriktning för riktlinjearbetet , Dnr. RG 2019/459, bilaga 10, . RGK – (2019): Statsskuldens förvaltning. Förslag till riktlinjer 2020–2023. RGK – (2019): Finans- och riskpolicy 2019. Dnr 2018/1135. RGK – (2019): Statsskuldens förvaltning. Underlag för utvärdering . RGK – (2020): statsskuld. RGK – (2020): Statsupplåning – prognos och analys 2020:1. RGK – (2020): Statsskuldens förvaltning. Underlag för utvärdering . (2019): Penningpolitisk rapport . (2018): användning av ränteswappar – motiv, resultat och redovisning. Kantar Prospera (2017): Förtroende för Riksgälden . Kantar Prospera (2018): Förtroende för Riksgälden . Kantar Prospera (2019): Förtroende för Riksgälden . SOU 2014:8 (2014): Översyn av statsskuldspolitiken. Budgetlagen (SFS 2011:203). Förordning med instruktion för (SFS 2007:1447). Lag om statens upplåning (SFS 1988:1387). Lag (SFS 1998:659) om ändring i lagen (1988:1387) om staten upplåning. : vw&bookmark=Document\BM15/. BILAGA 1 - UPPDRAGSBESKRIVNING Bilaga 1 - Uppdragsbeskrivning () har i regleringsbreven fått i uppdrag att genomföra en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning för perioden –2019. Enligt budgetlagen ska regeringen överlämna en utvärdering av statsskuldsförvaltningen i en skrivelse till . Kommande skrivelse ska överlämnas . ESV:s utvärdering är avsedd att ingå som bilaga i denna skrivelse. Granskningens inriktning ska tas fram i samråd med (). Nedan följer förslag till granskningens inriktning. −Utvärdera i vilken omfattning regeringens riktlinjer för statsskuldens förvaltning –2019 har varit utformade i enlighet med det statsskuldspolitiska målet. −Utvärdera tillämpning av riktlinjerna nämnda år, likaledes med utgångspunkt i det statsskuldspolitiska målet. Frågorna utvärderas över rullande femårsperioder. Då 2013–2015 utvärderades i föregående skrivelse bör årets utvärdering främst fokusera på 2016 och 2017. är oförhindrat att utvärdera även andra frågeställningar. Granskningen ska göras med utgångspunkt från det övergripande målet för statsskuldspolitiken: att statens skuld ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas (5 kap. 5 § budgetlagen (2011:203)). Granskningen bör främst göras på grundval av den information som fanns tillgänglig vid beslutstillfällena. Uppdraget ska redovisas i form av en skriftlig rapport till regeringen. Regeringen beslutar om riktlinjer statsskuldens förvaltning. Som underlag för beslutet lämnar , senast den , förslag till riktlinjer. ges möjlighet att yttra sig över förslag. utvärderas i en skrivelse till (jämna årtal). Såväl regeringens riktlinjer som operativa förvaltning utvärderas. ska lämna underlag till utvärdering av statens skuld. BILAGA 1 - UPPDRAGSBESKRIVNING utvärderingsarbetet till att ge en samlad bedömning av hur statsskuldsförvaltningen har bedrivits, Bland annat vilka strategiska överväganden som legat bakom riktlinjebeslutet sett i ljuset av den kunskap som fanns vid beslutstillfället. −Vi har kontroll på statens finanser, utvecklar ekonomistyrningen och granskar EU-medel. −Vi arbetar i nära samverkan med och myndigheterna. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse Utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning 2015–2019