prop · H703141 · 2020-03-31 00:00:00 — 3814 kap. 25–26 §§ och 15 kap. 6 § 5 vallagen (2005:837). 3915 kap. 3 § vallagen (2005:837). 40Vid valen 2018 var det möjligt att förtidsrösta i samtliga kommuner även på valdagen. 417 kap. 1 § vallagen (2005:837). 424 kap. 24 § vallagen (2005:837). 439 kap. 14 § vallagen (2005:837). 448 kap. 11–12 §§ och 10 kap. 5 § vallagen (2005:837). R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N När vallokalerna stängt på valdagen gör röstmottagarna i vallokalerna en första rösträkning av röstsedlarna.45 Resultatet av den rösträkningen utgör det första preliminära valresultat som presenteras i mediernas valvakor under valnatten. Röstmottagarna ringer in resultatet av rösträkningen i vallokalerna till länsstyrelserna som lägger in uppgifterna i valdatasystemet. Därmed blir de preliminära resultaten offentliga och kan ses på exempelvis webbplats. Det är viktigt att notera att valnattsresultatet inte omfattar samtliga giltiga röster i valet utan bara de röster som kommit in till vallokalerna innan stängning på valdagen. De resterande av rösterna som valnämnderna inte lämnat eller som inte hunnit fram till vallokalerna innan stängning räknas först senare, och i undantagsfall även efter valet.46 Se mer om detta i avsnitt 2.5. Om det har hållits val till med annat val ska riksdagsvalet räknas först, därefter kan rösterna i kommunrespektive landstingsvalen räknas. För varje slag av val går räkningen av röster till så att valurnan först töms och antalet valkuvert räknas. Därefter tas valsedlarna ur valkuverten och en bedömning görs av om valsedeln kan anses giltig eller ogiltig.47 En valsedel kan ogiltigförklaras av flera orsaker, till exempel om valsedeln saknar partibeteckning, har mer än en partibeteckning eller har kännetecken som uppenbart gjorts med avsikt.48 Valsedlar som ogiltigförklaras ska läggas tillbaka i sina valkuvert och sedan läggas samlat i ett särskilt omslag som förseglas.49 De valsedlar som bedöms vara giltiga ska sorteras i grupper efter partibeteckning. Därefter räknas antalet valsedlar i varje grupp. Slutligen läggs samtliga godkända valsedlar för vart och ett av partierna i särskilda omslag som förseglas och resultatet av rösträkningen protokollförs.50 efter att rösträkningen i vallokalen har avslutats ska röstmottagarna överlämna röstlängd, protokoll, ytterkuvert för budröster och omslag som innehåller giltiga respektive ogiltiga röster till den kommunala valnämnden.51 4511 kap. 1 § vallagen (2005:837). 46Oscarsson, ”Utlandsröstande”, 2016, s. 261–262. 4711 kap. 2 § vallagen (2005:837). 4813 kap. 7 § vallagen (2005:837). 4911 kap. 2 § vallagen (2005:837). 5011 kap. 2 § vallagen (2005:837). 5111 kap. 3 § vallagen (2005:837). R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D 2.5 Preliminärt och slutligt valresultat efter valdagen ska de kommunala valnämnderna sammanträda för att granska och räkna de röster som inte räknats i vallokalerna (den så kallade ”onsdagsräkningen”). Ivalet2018tillämpadesförförstagångenenny bestämmelse om att valnämnderna får fortsätta räkna röster även efter valdagen om det behövs ytterligare tid för att på ett betryggande sätt genomföra rösträkningen.52 Det sammantagna preliminära valresultatet bygger dels på röstmottagarnas rösträkning i vallokalerna under valnatten, dels på valnämndens preliminära rösträkning, ”onsdagsräkning” som i undantagsfall också fortsätter efter valet. Det preliminära valresultatet åskådliggör den preliminära mandatfördelningen mellan partierna utan att specificera de personer som ska inneha mandaten. Vilka kandidater som har valts till ledamöter och ersättare framgår först senare, av det slutliga valresultatet. När de kommunala valnämnderna har avslutat sin rösträkning ska de genast överlämna protokoll med preliminärt valresultat och omslag med valsedlar till länsstyrelserna.53 ansvarar för den slutliga röstsammanräkningen som görs efter valet. Liksom de preliminära rösträkningarna är den slutliga sammanräkningen öppen för allmänheten och ska göras utan dröjsmål. ska i samband med den också pröva om valsedlarna är giltiga och om något kandidatnamn på en valsedel ska anses vara obefintligt (det vill säga pröva giltigheten i personröster).54 När den slutliga rösträkningen (i val till riksdag och ) har avslutats ska underrätta den centrala valmyndigheten om resultatet av rösträkningen, det vill säga det som ligger till grund för det slutliga valresultatet.55 På grundval av resultatet från den slutliga sammanräkningen fördelar den centrala valmyndigheten mandaten i och , samt fastställer vilka kandidater som valts till ledamöter och ersättare. I val till kommunfullmäktige och fördelar mandaten mellan partierna och fastställer för varje valkrets ledamöter och ersättare.56 5212 kap. 1 § vallagen (2005:837). 5311 kap. 4 § vallagen (2005:837). 5413 kap. 1–2 §§ vallagen (2005:837). 5513 kap. 9 § vallagen (2005:837). 5614 kap. 1 § vallagen (2005:837). R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Ett parti måste få av rösterna för att få ett mandat i . Av de 349 mandaten i utgörs 310 av fasta valkretsmandat och 39 av så kallade utjämningsmandat.57 Antalet fasta mandat i varje valkrets bygger på antalet personer med rösträtt i valkretsen. Fördelningen av mandaten ska spegla röstresultatet i varje valkrets. fördelar de fasta mandaten mellan partierna med en beräkningsmodell som kallas den jämkade uddatalsmetoden, vilken i stort innebär att antalet röster för varje parti delas med en serie tal till dess att alla de 310 mandaten är fördelade. Utjämningsmandaten finns till för att fördelningen mellan partier sett över hela landet ska bli så proportionell mot antalet röster som möjligt. De fördelas därför på ett sådant sätt att de motsvarar hur stor andel röster som partiet fått i hela landet.58 I val till kommunfullmäktige fördelas mandaten i kommuner som räknas som en enda valkrets mellan partier som fått av rösterna i kommunen. I kommuner som är uppdelade på två eller flera valkretsar krävs av rösterna för att ett parti ska bli tilldelat mandat. Mandaten i fördelas mellan partier som fått av rösterna i landstinget.59 fattar beslut om fördelning av mandat och fastställande av vilka kandidater som har valts till ledamöter och ersättare i riksdagsvalen. När kungjort valresultatet genom att anslå det på myndighetens fysiska anslagstavla och publicera det på sin webbplats är valet till avslutat.60 till kommunfullmäktige och avslutas med att valresultaten kungörs genom att protokollen läggs fram för granskning.61 I praktiken går det till så att lägger in resultaten från den slutliga sammanräkningen i valdatasystemet och däri skapar ett protokoll med uppgifter om mandatfördelningar och vilka kandidater som valts till ledamöter och ersättare. granskar och godkänner därefter protokollet i valdatasystemet. I och med att godkänner protokollet publiceras det på webbplats, vilket innebär att det kungörs. Därmed är valen till kommun- och att betrakta som avslutade.62 573 kap. 6–7 §§ regeringsformen. 5814 kap. vallagen (2005:837). 5914 kap. § 6 vallagen (2005:837). 6014 kap. 25 § vallagen (2005:837). 6114 kap. 26 § vallagen (2005:837). 62Telefonsamtal med valsamordnare vid i , , och valsamordnare i län, . R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D 2.7 rapporter och utredningar Efter varje avslutat val publicerar en rapport som samlar iakttagelser och erfarenheter i syfte att belysa områden inom vilka myndigheten bedömer att lagstiftningen eller rutinerna för genomförandet av val behöver förbättras. Några områden har belysts återkommande i dessa så kallade erfarenhetsrapporter, bland annat valsedelssystemets utformning och ansvarsfördelningen mellan central, regional och lokal nivå inom valadministrationen. har sedan åtminstone 2006 efterfrågat att valsedelssystemet ses över i sin helhet med sikte på ett förenklat och förbättrat system.63 Enligt dem är hanteringen av valsedlar omfattande och rymmer en rad problem för såväl väljarna som för valadministrationen. Väljarna har svårt att förstå skillnaden mellan olika valsedlar och hur de ska användas, och för valadministrationen innebär den stora mängden valsedlar både logistiska utmaningar och svårigheter att hålla ordning i valsedelställen. Myndigheten framhåller också att nuvarande system för valsedlar innebär betydande miljömässiga kostnader. De anser därför att behovet av ett nytt valsedelssystem är både stort och brådskande. I den senaste rapporten beskriver myndigheten den stora mängden valsedlar som grundproblemet i den svenska valadministrationen och understryker att en förändring av valsedelssystemet är den enskilt viktigaste förbättringsåtgärden när det gäller svenska val.64 föreslår också i flera rapporter att ansvarsfördelningen mellan central, regional och lokal nivå inom valadministrationen ses över.65 Anledningen är att det är en återkommande företeelse att länsstyrelser efterfrågar tydligare instruktioner från Valmyndigheten.66 De anser själva att deras ansvar bör tydliggöras så att det överensstämmer med behoven och de förväntningar som finns på , bland annat från de regionala och lokala valmyndigheterna. De uppfattar att det finns ett stort behov av normering från deras sida och att sådana befogenheter skulle underlätta arbetet med att genomföra val under stora delar av valperioden.67 Sådana förändrade befogenheter ska enligt dem inte förväxlas med det decentraliserade valsystemet, där olika 63Valmyndigheten, Erfarenheter från valen , 2007, s. 2, , Erfarenheter från valen , 2011, s. 6–7 och 27, , Erfarenheter från valen 2014–2015, 2016, s. 18 och 38, , Erfarenheter från valen 2018, 2019, s. 51, , Erfarenheter från Europaparlamentsvalet , 2019, s. 9. 64Valmyndigheten, Erfarenheter från Europaparlamentsvalet , 2019, s. 9. 65Valmyndigheten, Erfarenheter från valen , 2011, s. 21. 66Valmyndigheten, Erfarenheter från valen 2014–2015, 2016, s. 32. 67Valmyndigheten, Erfarenheter från valen 2018, 2019, s. 6–7. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N myndigheter räknar rösterna i flera led. framhåller att det är en styrka i det svenska valsystemet som behöver bevaras, men utifrån en gemensam styrning.68 menar också att många kommuner är i behov av en stödfunktion och påtalar att Kommuner och Regioner (tidigare Kommuner och Landsting) skulle kunna spela en viktig rådgivande roll vad gäller beslut i frågor som valnämnderna ska fatta självständigt.69 I rapporten begär därutöver bland annat att förtidsröstningen blir föremål för översyn i sin helhet och hemställer om tillägg i vallagens bestämmelser om ansvar för att tillhandahålla utbildningsmaterial.70 Efter valen 2018 förslår myndigheten att ångerröstningen avskaffas eller begränsas , samt att uppdrag att presentera det preliminära valresultatet regleras i någon form.71 Rapporten efter EU-valet beskriver erfarenheter från genomförandet av den nya bestämmelsen om att alla val- och röstningslokaler ska ha en avskärmad plats där valsedlarna läggs ut i syfte att stärka skyddet av valhemligheten. Enligt fungerade avskärmningarna väl vid EU-valet både ur väljarnas och kommunernas perspektiv. uttryckte kommunerna oro inför hur avskärmningarna kan komma att fungera i de kommande allmänna valen 2022. I det aktuella valet förekom problem med köer och svårigheter att rymma avskärmningarna i befintliga röstningslokaler, och kommunerna befarar att problemen kan komma att bli än svårare vid kommande val. drar slutsatsen att grundproblemet är den stora mängden valsedlar och understryker därför att behovet av ett nytt valsedelssystem kvarstår.72 Rapporter från internationella valobservatörer () hade valobservatörer på plats för att granska valförfarandet 2018, bland annat med fokus på hur skyddet av valhemligheten upprätthålls i vallokalerna vid hanteringen av valsedlar. I rapporten som publicerades lyfter bland annat fram att valsedlarnas placering i vallokalerna kan innebära att skyddet av valhemligheten äventyras och rekommenderar den att åtgärda detta.73 68Valmyndigheten, Erfarenheter från valen 2018, 2019, s. 6–7. 69Valmyndigheten, Erfarenheter från valen 2014–2015, 2016, s.34. 70Valmyndigheten, Erfarenheter från valen 2014–2015, 2016, s.38. 71Valmyndigheten, Erfarenheter från valen 2018, 2019, s. 51. 72Valmyndigheten, Erfarenheter från Europaparlamentsvalet , 2019, s. 8–9. 73OSCE, “general elections . ODIHR Election Expert Team Final Report”, s. 1 och 10, 2018. R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D Av den mängd statliga utredningar av valförfarandet som gjorts sedan införandet av den gemensamma vallagstiftningen är det inte någon som har haft fokus på träffsäkerheten i de preliminära valresultaten eller tiden det tar för länsstyrelserna att genomföra den slutliga sammanräkningen. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att utreda åtgärder för att utveckla det kommunala beslutsfattandet och stärka den kommunala representativa demokratins funktionssätt.74 För att få ett snabbare valgenomslag föreslog kommittén en tidigareläggning av tidpunkten för fullmäktiges tillträde. Kommittén ansåg att en sådan tidigareläggning i hög grad var beroende av tidsåtgången för sammanräkningen av röster.75 tillsatte regeringen en vallagskommitté för att utreda frågor om e-röstning, mandatfördelning med mera.76 Utredningen låg till grund för ett antal förändringar i vallagen, exempelvis att valnämnderna i undantagsfall får avsluta den preliminära rösträkningen senare än tidigare, det vill säga efter valdagen.77 Den bestämmelsen har inverkan på när länsstyrelserna kan färdigställa den slutliga sammanräkningen. beslutade regeringen direktiv till en särskild utredare med uppdrag att bland annat se över hur kraven kan skärpas på sättet att tillhandahålla valsedlar i anslutning till ett röstmottagningsställe.78 Arbetet resulterade i betänkandet Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten (SOU 2016:71) och utvecklas delvis vidare i promemoria Stärkt skydd för valhemligheten (dnr Ju2018/00824/L6). De förslag som sedermera resulterade i lagändringen avseende avskärmning av platsen där valsedlarna läggs ut framläggs i proposition 2017/18:286 Stärkt skydd för valhemligheten och utskottsbehandlas i betänkande 2018/19:KU12. I förarbetena beskriver regeringen att bakgrunden till den nya bestämmelsen om avskärmningar av valsedlar är att det har framförts invändningar mot valsystemet som hänger samman med att väljare i vissa fall har haft negativa upplevelser vid röstningen. Det har bland annat haft att göra med att väljare känt obehag på grund av risken att deras valhemlighet skulle kunna röjas i samband med röstningen, eftersom platsen där valsedlarna finns utlagda inte skyddas mot insyn. Regeringen beskriver också att väljare har upplevt det som obehagligt att behöva ta valsedlar medan andra tittar på, och onödigt omständligt och resursslösande att behöva plocka åt sig valsedlar från flera partier när de vetat vilket parti de ska rösta på.79 2010:53, Förstärkning av den kommunala demokratins funktionssätt. 75SOU 2012:30, demokrati, s. 141 och 143. 2011:97, Översyn av valsystemet. 2013/14:48, Ökad effektivitet, säkerhet och tillgänglighet i valförfarandet. 2015:104, Snabbare omval och förstärkt skydd för valhemligheten. 2017/18:286, s. 10. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vidare framförs i proposition 2017/18:286 att Kommuner och Regioner liksom några andra remissinstanser anser att det är angeläget att det befintliga valsedelssystemet ses över i sin helhet samt att ett förenklat och förbättrat system bör vara på plats inför de allmänna valen 2022. Regeringen skriver som kommentar till det att frågan om att göra en större översyn av valsedelssystemet bereds inom Regeringskansliet.80 2017/18:286, s. 10. R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D 3Är valhemligheten ändamålsenligt skyddad? har granskat om valhemligheten i vallokalerna är ändamålsenligt skyddad mot bakgrund av den nya bestämmelsen 2019 om att platsen där valsedlarna läggs ut ska vara avskärmad. 3.1 Skyddet av valhemligheten i vallokalerna För att ett val ska betraktas som demokratiskt är det avgörande att valhemligheten är säkrad genom hela valförfarandet.81 I vallagen finns flera bestämmelser som syftar till att på olika sätt säkra valhemligheten. För att väljare inte ska störas eller hindras under röstningen ska vallokalerna vara tydligt avgränsade. En vallokal får inte ha anknytning till någon politisk sammanslutning, och bör heller inte ha anknytning till någon religiös sammanslutning eller till företag som kan påverka väljaren i samband med röstningen.82 På ett röstmottagningsställe ska viss ordning råda och för den ordningen ansvarar röstmottagarna. Blir det sådan oordning att den inte kan avstyras har röstmottagarna rätt att anvisa att röstmottagningen tillfälligt avbryts.83 På ett röstmottagningsställe får det inte förekomma propaganda eller annat som syftar till att påverka eller hindra väljarna i deras val.84 Det ska där finnas ett lämpligt antal avskilda platser (valskärmar) där väljarna kan rösta utan insyn.85 Väljare ska göra i ordning sina röster bakom en valskärm och därefter lämna valkuverten till röstmottagarna.86 finns en bestämmelse i vallagen om att platsen där valsedlarna läggs ut och plockas av väljarna ska vara avskärmad. Den nya paragrafens exaktalydelsen är:”Ianslutning till ettröstmottagningsställe ska det ordnas en lämplig avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut.”.87 Bestämmelsen syftar till att ytterligare stärka skyddet av valhemligheten och ge rimliga förutsättningar för röstmottagarna att upprätthålla ordningen bland valsedlarna och hålla uppsikt över väljarnas sätt att agera i anslutning till valsedelstället. 81Artikel 21.3 FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna (1948) samt prop. 2017/18:286, bet. 2018/19:KU12, rskr. 2018/19:35. 824 kap. 20 § vallagen (2005:837). 838 kap. 4 § vallagen (2005:837). 848 kap. 3 § vallagen (2005:837). 858 kap. 1 § vallagen (2005:837). 867 kap. 3 § vallagen (2005:837). 878 kap. 2 § vallagen (2015:837), ändrad genom SFS 2018:1969. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Eftersom det är av betydelse för valhemligheten att en väljare kan välja valsedlar utan påverkan måste valsedelstället effektivt skyddas från insyn från andra väljare. Enligt förarbetena förutsätter lagstiftaren att avskärmningen ska utformas på sådant sätt att risken för oordning eller sabotage minimeras.88 Det är den lokala valmyndigheten, det vill säga de kommunala valnämnderna, som ansvarar för att det i kommunen finns lokaler för röstmottagning och att ordningen i dessa upprätthålls.89 Det är också de enskilda valnämnderna som har ansvar för att det finns en lämplig avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut i enlighet med den nya bestämmelsen i vallagen.90 Det finns således inte någon nationell modell för hur avskärmningarna utformas utan det är fullt möjligt att kommuner väljer olika lösningar runt om i landet. 3.2 Risker med avskärmning av valsedlar I förarbetena till den nya bestämmelsen om att det i anslutning till ett röstmottagningsställe ska ordnas en lämplig avskärmad plats där valsedlar kan läggas ut beskrivs ett antal risker som några remissinstanser menar skulle kunna vara förknippade med denna. En risk är att avskärmningarna skulle försvåra röstmottagarnas möjlighet att upprätthålla ordningen bland valsedlarna och motverka sabotage av olika slag, till exempel genom att väljare ersätter valsedlar av en viss typ med sedlar av en annan typ eller blandar samman och plockar bort vissa valsedlar. En annan är att väljare invaggas i en falsk trygghet genom åtgärden, eftersom andra väljare kan komma att se de valsedlar som väljaren håller i handen när hen går från platsen där valsedlarna läggs ut till valskärmen. Röstmottagare kan också komma att behöva göra tätare kontroller av valsedelställen för att säkerställa ordningen bland valsedlar, vilket kan innebära att väljare upplever att röstmottagarna får kännedom om vilka valsedlar hen tagit från valsedelstället. Inte minst menar några remissinstanser att köbildning till valsedelställen kan bli en oönskad konsekvens av bestämmelsen, särskilt där röstmottagningsstället inte är fullt ändamålsenligt för en avskärmning.91 I förarbetena resonerar regeringen kring de befarade riskerna och ger förslag på hur de kan avhjälpas. Enligt regeringen finns det inte anledning att anta att den föreslagna regleringen kommer att leda till några beaktansvärda problem med köbildning och därmed sammanhängande risk för lägre valdeltagande. Det kan dock inte uteslutas, menar regeringen, att kravet på avskärmning i några fall kan komma att leda till att kommuner behöver byta lokaler för röstmottagning. 2017/18:286, s. 15–16, bet. 2018/19:KU12, s. 10–11, rskr. 2018/2019:35. 894 kap. 20, 22 och 23 §§ och 8 kap. 4 § vallagen (2005:837). 908 kap. 2 § vallagen (2015:837), ändrad genom SFS 2018:1969. 2017/18:286, s. 12–13. R I K S R E V I S I O N E N V A L F Ö R F A R A N D E T – V A L H E M L I G H E T , T R Ä F F S Ä K E R H E T O C H G O D T A G B A R T I D Regeringen understryker att det är viktigt att både upprätthålla och stärka förutsättningarna för ett högt och jämlikt valdeltagande. Därför får kommunernas möjligheter att erbjuda tillgängliga röstningslokaler inte påverkas i någon beaktansvärd mån av den nya bestämmelsen.92 Sammanfattningsvis gör regeringen bedömningen att det är möjligt att utforma en avskärmning av platsen för valsedlarna på ett sådant sätt att skyddet för valhemligheten effektivt kan stärkas som det ges rimligt goda förutsättningar för en röstmottagare att fullgöra sitt ansvar att upprätthålla ordningen bland valsedlarna och kunna hålla uppsikt över väljarnas sätt att agera i anslutning till valsedelstället.93 3.3 Om bedömningen av skyddet av valhemligheten bedömning av om valhemligheten i vallokalerna är ändamålsenligt skyddad mot bakgrund av de nya avskärmningarna av valsedlar utgår ifrån såväl resultaten från väljarundersökningen som kommunernas enkätsvar (se nedan). intention är att valhemligheten ska skyddas genom hela valförfarandet och bestämmelsen om avskärmning av valsedlarna syftar till att stärka det skyddet. behöver det finns rimliga förutsättningar för röstmottagarna att upprätthålla ordningen bland valsedlar och förhindra olika typer av sabotage. Det är också viktigt att bestämmelsen inte leder till beaktansvärda problem med köbildning eller får negativ inverkan på kommunernas möjligheter att erbjuda tillgängliga röstningslokaler, vilket kan hota valdeltagandet. För att bedöma ändamålsenligheten i hur valhemligheten i vallokalerna skyddas gör en samlad bedömning av hur väl avskärmningarna fungerar för att skydda valhemligheten i förhållande till hur införandet av dessa påverkar andra värden i valsystemet som är värda att värna, så som valdeltagandet och valmyndigheternas möjligheter att utföra sina åligganden i övrigt. 3.4 Väljar- och enkätundersökning Den nya bestämmelsen om avskärmningar av valsedlar tillämpades i EU-valet . I samband med valet genomförde en väljarundersökning för att försöka fånga hur väljarna upplevde skyddet av valhemligheten. Undersökningen designades som ett så kallat kritiskt test med särskilt sikte på utfallet av den nya bestämmelsen med avseende på skyddet av valhemligheten. Logiken i testet var den att om det påvisades problem i EU-valet skulle det också finnas det skäl att tro att problemen kan bli än