prop · H703188 · 2020-06-17 00:00:00 — Av SCB:s rapport ”Genomförandet av Agenda 2030 i – Statistisk lägesbild 2019” framgår att alltjämt har flera utmaningar att hantera innan de riksdagsbundna målen Sammantaget kan regeringen konstatera att arbetet med att genomföra de riksdagsbundna målen också är avgörande även för genomförandet av 6Uppföljning av genomförande av Agenda 2030 Regeringens bedömning: Regeringens samlade arbete med att nå det riksdagsbundna målet om att genomföra Agenda 2030 bör följas upp och redovisas samlat till i en särskild bilaga i budgetpropositionen minst en gång per mandatperiod. Redovisningen bör även ersätta den resultatredovisning som tidigare gjorts för politik för global utveckling (PGU). Regeringen bör vara aktiv i den internationella uppföljningen av Agenda 2030 bl.a. genom att delta i den frivilliga nationella granskningen vid FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling en gång under varje mandatperiod. Agenda 2030-delegationens förslag överensstämmer delvis med regeringens bedömning. Delegationen föreslår dock även att regeringen borde ge uppdrag till () att ta fram ett förslag till hur bilagan kan utformas. Regeringens bedömning tydliggör även att den särskilda resultatredovisning av politik för global utveckling (PGU) som har gjorts till nu ersätts av redovisningen för Agenda 2030. Remissinstanserna: De flesta av remissinstanserna däribland , , , , , kommun, , , , , , , , , Statens museer för världskultur och flera länsstyrelser tillstyrker i huvudsak delegationens förslag. Världsnaturfonden WWF stödjer förslaget och påpekar att, utöver samlad redovisning bör agendan genomsyra hela budgetprocessen. anser att en redovisning av Agenda 2030 i budgetpropositionen är bra, men att regeringen bör göra en särskild skrivelse till om genomförandet av Agenda 2030 utifrån en handlingsplan och vilka mål- och intressekonflikter regeringen identifierat och hanterat. påpekar att Agenda 2030-bilagan även bör rapportera hur arbetet integrerats i budgetarbetet, dvs. hur uppfyllelse av de olika målen prioriteras och finansieras. Svenska och Naturvetarna anser att förslaget är bra, men att det finns en risk att arbetet med Agenda 2030 inte synliggörs i hela budgetpropositionen och inom de relevanta utgiftsområdena om arbetet med agendan redovisas i en bilaga. Forum syd och Concord tillstyrker förslaget och föreslår att regeringen dessutom ska redovisa hur regeringen på ett systematiskt sätt hanterar målkonflikter utifrån mänskliga rättigheter, hållbar utveckling och åtagandet om att ingen ska lämnas utanför. för ungdomsorganisationer understryker att ana- Prop. 2019/20:188 lysen i bilagan måste omfatta hela statsbudgeten och konsekvenserna av Tekniska högskolan önskar att redovisningen utgör en del av själva budgetpropositionen, inte att den presenteras som bilaga, samt att den innehåller en analys av hur propositionens förslag påverkar möjligheterna att nå målen i Agenda . Lantmäteriet, och påtalar att det är viktigt att förslaget är värdeskapande och inte leder till dubbelrapportering eller onödig administration. () anser att bilagan bör tas fram i nära samarbete med SCB. Skälen för regeringens bedömning Vikten av uppföljning och krav enligt agendan Agenda 2030 tydliggör att det bör följas upp hur genomförandet går på global, regional och nationell nivå och betonar att regeringarna har det huvudsakliga ansvaret för uppföljning och utvärdering. Uppföljningen av genomförandet utgör en viktig del av arbetet med Agenda 2030 eftersom den möjliggör att stater kan hållas ansvariga för att förverkliga de åtaganden som följer av agendan. Uppföljning ska i möjligaste mån bygga vidare på befintliga etablerade uppföljningsstrukturer och samrådsformer. Sådana strukturer kan dock behöva vidareutvecklas för att göra det möjligt att följa upp agendans alla delar. Uppföljning, utvärdering och översyn bidrar till genomförandet samt hjälper , liksom andra länder, att följa framstegen med att genomföra agendan och säkerställa att ingen lämnas utanför. Uppföljning främjar utbyten av bästa praxis och lärande samt identifierar nya och framväxande frågor. Uppföljningen är också viktig för att visa den förflyttning som gör mot målen. Uppföljning av ett riksdagsbundet mål bidrar till måluppfyllelse Ett mål för genomförandet av Agenda 2030 som är beslutat av visar åtagande på ett tydligt sätt och lägger grunden för systematisk uppföljning av genomförandet. Uppföljning och utvärdering är nödvändigt för att följa genomförandet och säkra måluppfyllelsen. Ett flertal remissinstanser, bl.a. WWF, Kungl. Tekniska högskolan och Svenska har påpekat vikten av att Agenda 2030 integreras i hela budgetprocessen och görs synlig i hela budgetpropositionen. Budgetprocessen är den årliga process som styr och inverkar på stora delar av den offentliga verksamheten. I statsbudgeten beslutas de ekonomiska ramarna samt inriktningen för främst statsförvaltningens arbete, vilket även påverkar andra samhällsaktörer. Uppföljningen i statsbudgeten av det föreslagna målet för genomförandet av Agenda 2030 är därför central. Budgetlagen (2011:203) ställer särskilda krav på återrapportering i budgetpropositionen för riksdagsbundna mål. Av budgetlagen framgår att regeringen i budgetpropositionen ska lämna en redovisning av de resultat som uppnåtts i verksamheten i förhållande till mål som har beslutats av (10 kap. 3 §). 2019/20:188 Som framgår av avsnittet om riksdagsbundna mål (avsnitt 5) så motsvarar de befintliga riksdagsbundna målen inom respektive utgiftsområde i hög utsträckning delmålen i Agenda . De riksdagsbundna målen i respektive utgiftsområde som redovisas i budgetpropositionen är därför viktiga i uppföljningsarbetet och bidrar till att förtydliga agendans mål och delmål i det svenska genomförandearbetet. Den redovisningen kvarstår men blir med nödvändighet uppdelad. För att även ge en överblickbar och samlad redovisning av genomförandet av agendan bör det även minst en gång per mandatperiod lämnas en samlad och fördjupad redovisning till . Bilagan bör innehålla en nu-lägesanalys, en analys av samstämmighet och en samlad redovisning av regeringens arbete med Agenda 2030 inklusive en redovisning av den förflyttning som har gjort mot målet. Vad gäller vissa remissinstansers förslag på specifika redovisningar får regeringen återkomma om närmare utformning av bilagan. Den särskilda resultatredovisning av politik för global utveckling (PGU) som har gjorts till integreras i och ersätts av redovisningen för Agenda 2030. Ett riksdagsbundet mål och regeringens återrapportering ger också grund för granskningsmyndighet att utvärdera det svenska genomförandearbetet i förhållande till uppsatta mål. Statistiskt baserad analys av Agenda 2030 för uppföljning () har i uppdrag att ansvara för statistikbaserad analys av genomförande av Agenda 2030. Regeringen gav 2017 SCB i uppdrag att analysera hur i dåvarande läge, baserat på tillgängliga data och resultat levde upp till mål och delmål i Agenda . Denna analys kan fungera som en utgångspunkt när utvecklingen framöver ska beskrivas. Regeringen gav 2018 SCB i uppdrag att samordna utvecklingen, produktionen och tillgängliggörandet av statistik för uppföljningen av genomförande av Agenda 2030 (Fi2018/02412/SFÖ och M2020/00628/Kl). Tre delrapporter har lämnats och uppdraget ska slutredovisas . SCB ska då även lämna förslag på hur den samordnade statistiska uppföljningen av Agenda 2030 ska organiseras efter att SCB:s uppdrag är slutfört fram . Delredovisningen av den statistiska lägesbilden ska göras i form av en tematisk redovisning med fokus på principen om att ingen ska lämnas utanför. Redovisningen är tänkt att inspirera och bidra till ökad internationell aktivitet kring uppföljning av denna för agendan grundläggande princip. SCB:s uppdrag är att dels följa upp de globala indikatorer som FN beslutat om, dels att följa upp de nationella indikatorer som SCB tagit fram i samarbete med andra svenska myndigheter och civilsamhället. Det är SCB som ansvarar för den nationella indikatorlistan för uppföljning av Agenda 2030. Regeringen gav SCB i uppdrag att, inom ramen för sitt befintliga uppdrag, publicera en uppdaterad nationell indikatorlista. Listan kan uppdateras efter samråd med indikatoransvariga myndigheter och departement. Indikatorerna för hållbar utveckling är en central del i att följa upp de globala målen för hållbar utveckling. torerna ska bidra till transparens och stödja möjligheten till faktabaserat beslutsfattande och djupgående analyser. Den statistiska uppföljningen av Agenda 2030 ger en övergripande bild av genomförande av Agenda 2030. Den kompletterar särskilda uppföljningar som görs inom enskilda utgiftsområden – som t.ex. energi, utbildning, transport eller miljö – som utgår från nationella mål och uppföljningssystem. Uppföljningen av Agenda 2030 avser inte att ersätta de särskilda uppföljningarna utan sammanför aspekter av dessa, särskilt där utgiftsområdena påverkar varandra. Uppföljningen av agendan kan på så sätt även bli ett verktyg för att uppmärksamma frågor där myndigheter i ännu högre grad behöver arbeta sektorsövergripande för att driva utvecklingen i en mer hållbar riktning. Uppföljningen ska i möjligaste mån utgå från redan befintlig statistik och befintliga indikatorer för att undvika merarbete för berörda myndigheter. SCB:s rapportering kan ligga till grund för den regelbundna återrapporteringen till om genomförandet av Agenda 2030. Genom detta möjliggörs en resultatbaserad ansats som också gör det möjligt att följa utvecklingen av resultat . Den statistiska uppföljningen av Agenda 2030 finns samlad på SCB:s webbplats. Regeringen tillsatte en särskild utredare (dir. 2020:17) som ska fungera som nationell samordnare för Agenda 2030 och stödja regeringen i arbetet med att genomföra agendan. Samordnaren har bl.a. i uppdrag att i samarbete med SCB ta fram ett verktyg där data och statistik på ett enkelt sätt tillgängliggörs så att det går att följa arbete för att nå de globala målen för hållbar utveckling. De data som den offentliga sektorn samlar in och framställer är en viktig samhällsresurs som kan bidra till bättre analysunderlag och policyutveckling. De skapar ökad transparens och insyn i arbete med hållbarhetsmålen, och möjliggör för resten av samhället att bidra till uppföljningen av Agenda 2030. bidrag till den globala uppföljningen av Agenda 2030 Ländernas genomförande av agendan ska rapporteras till FN vilket sker på två olika sätt. Det ena är den statistiska uppföljningen genom globala indikatorer beslutade av FN. Dessa indikatorer är baserade både på befintliga indikatorer, som är kopplade till internationella avtal och överenskommelser, och på ny statistik. Det är FN:s statistikkommission som beslutar om de globala indikatorerna men det praktiska arbetet följs av en expertgrupp som lyder under kommissionen. Det är bl.a. expertgruppen som ansvarar för den statusrapport som FN publicerar. Den andra formen av rapportering är den frivilliga nationella granskning som länder gör vid FN:s politiska högnivåforum för hållbar utveckling (HLPF). Inför högnivåforumet 2017 presenterades den första rapporten från den om genomförandet av Agenda 2030. Rapporten togs fram i en bred konsultationsprocess med underlag och bidrag från ett stort antal samhällsaktörer i olika referensgrupper. Regeringen anser att det är lämpligt att göra en nationell rapportering vid högnivåforumet en gång per mandatperiod. En annan viktig del av högnivåforumet är den tematiska granskningen av de globala målen. Den tematiska granskningen ger enskilda medlems- 2019/20:188 stater och intressenter möjlighet att lyfta fram framgångar och goda exempel samt utmaningar i genomförandet av specifika mål. Målen som särskilt granskas är också normalt fokus för den ministerdeklaration som antas vid högnivåforumet. Forumet är centralt för uppföljningen och utvärderingen av agendan på global nivå. Forumet samlar medlemsländer och andra aktörer för att följa upp det globala arbetet med Agenda 2030 samt arbetet inom de respektive länderna. genomförs forumet på stats- och regeringschefsnivå. Inför det tar en grupp oberoende forskare fram en statusrapport för genomförandet den s.k. Globala rapporten om hållbar utveckling som ger ett evidensbaserat underlag för stats- och regeringschefer att besluta om riktningen för den kommande tiden. FN:s regionala ekonomiska kommissioner håller förberedande regionala forum inför högnivåforumet. Resultatet från de regionala forumen utgör underlag till högnivåforumet. deltar i det regionala forumet för hållbar utveckling i (United Nations Economic Commission for Europe). Databasen innehåller lokala och regionala nyckeltal för agendan I regeringens handlingsplan för Agenda 2030 ingår åtgärder som ska stödja det lokala och regionala genomförandet. En av åtgärderna är att ta fram frivilliga nyckeltal för Agenda 2030 som kan vara till stöd för arbetet i kommuner och regioner. Rådet för främjande av kommunala analyser har ansvarat för framtagandet i samråd med SCB, Agenda 2030-delegationen och ett antal kommuner och regioner. Nyckeltalen publicerades i Kolada, en databas där nyckeltal för kommuners och regioners verksamheter kan jämföras och analyseras. Nyckeltalen är ett stöd för kommuner och regioners lokala och regionala arbete och kan användas för att delvis följa upp vad arbetet mot hållbarhetsmålen ger för resultat. Det finns cirka 50 nyckeltal för kommuner respektive regioner. Nyckeltalsurvalet ska vara till praktisk nytta för kommuner och regioner i genomförandet av agendan. Nyckeltalen speglar hur målen är beroende av varandra och är tänkta att användas som en sammanhängande enhet. Stärkta förutsättningar för att integrera Agenda 2030 i ordinarie processer – en Regeringens fortsatta arbete med Agenda 2030 Förutsättningarna för att integrera Agenda 2030 i statsförvaltningens ordinarie processer behöver stärkas för att ska kunna genomföra Agenda 2030-delegationen har i sitt betänkande lämnat ett antal förslag om hur regeringen kan se över och stärka dessa förutsättningar. Delegationens förslag har remissbehandlats och remissinstanserna har i hög utsträckning givit stöd åt förslagen. Delegationens förslag ligger inom ramen för regeringens beslutanderätt och ansvarsområde. Regeringen vill Prop. 2019/20:188 i avsnitt 7 ange inriktningen i huvuddrag för det fortsatta arbetet med att stärka ordinarie processer för styrning och organisering av statsförvaltningen och offentligt finansierad verksamhet. 7.2En innovativ och samverkande förvaltning Komplexa utmaningar kräver förändrade arbetssätt och världen står mitt i att hantera många komplexa utmaningar. De utmaningar som Agenda 2030 pekar ut kräver genomgripande förändringar. För att klara omställningen krävs ny kunskap och innovation i varje del av samhället. För att lyckas behöver universitet, högskolor, näringsliv, offentlig sektor och civilsamhälle arbeta tillsammans mot gemensamma mål. För att klara av de komplexa och ofta snabbt föränderliga utmaningar som står i vägen för måluppfyllelsen av de globala målen i Agenda behövs innovation på helt nya nivåer och över nationsgränser. Det finns ett behov av strategiska partnerskap, brett deltagande och samarbeten mellan aktörer som besitter olika kompetenser och inflytande. Som en stark innovationsnation har en möjlighet att bidra till måluppfyllelsen både nationellt och internationellt. Samhällsutmaningar i såväl som i låg- och medelinkomstländer är ofta komplexa och måste i större utsträckning än adresseras genom internationellt samarbete och partnerskap. En innovativ förvaltning i bidrar till att vidareutveckla verksamheterna nationellt men även till att förbättra insatserna internationellt, exempelvis genom att dela med sig av goda exempel. Vår förmåga att bidra till lösningar på dessa utmaningar är helt avgörande. För att möta de stora samhällsutmaningarna behöver offentlig förvaltning vara anpassningsbar genom förnyelse och utveckling och i takt med utvecklings- och förändringsprocesser som sker t.ex. inom digitalisering och teknikutveckling. Arbetssätt och regelverk behöver matcha dagens verklighet, dess möjligheter och risker. I det här arbetet är det centralt att analysera konsekvenser utifrån principen att ingen ska lämnas utanför. Innovation kopplat till offentlig verksamhet är ett område under stark utveckling både i och internationellt. Behovet av att hitta lösningar på stora globala samhällsutmaningar kopplat till bl.a. klimat, livsmedelsförsörjning, demografi och välfärdsutveckling har placerat statens roll som regelskapare och bärare av systemfunktioner i en central position i policyarbetet rörande innovation. Den offentliga förvaltningen kan exempelvis vara innovativ genom att ∙i sin myndighetsutövning främja innovation utanför den egna organisationen ∙utveckla den egna organisationen för att skapa t.ex. bättre tjänster och mer utmaningsdrivna och ändamålsenliga processer ∙som köpare av tjänster eller produkter bidra till att skapa marknader för innovativa och hållbara lösningar. 2019/20:188 Effektiv och tydlig styrning efterfrågas I budgetpropositionen framhölls bl.a. att behovet av samordning i flera fall har ökat och att styrningen av statsförvaltningen i en del fall behöver bli mer sammanhållen, t.ex. genom att utgå från verksamhetsområden snarare än enskilda statliga myndigheters uppdrag. Lokalisering och digitalisering är exempel på områden där ett helhetsperspektiv medför fördelar för staten som helhet, vilket också avspeglas i regeringens styrning av myndigheter och offentligt finansierad verksamhet. har en långtgående självstyrelse (se vidare i avsnitt 8), vilket medför att statens styrning av kommuner och regioner måste utformas efter en avvägning mellan statens behov av att styra och utrymmet för det kommunala självstyret. En sammanhållen och effektiv statlig styrning ger kommuner och regioner goda förutsättningar för arbetet med att genomföra Agenda 2030 och integrera hållbar utveckling i sina verksamheter och i sina styrprocesser. Detta möjliggör i sin tur ett genomförande som kan anpassas efter de förutsättningar, utmaningar och behov som finns i kommuner och regioner. Det är väsentligt att staten väljer effektiva sätt att styra på. Administration och detaljstyrning bör minimeras. På så sätt underlättas agendans genomförande utifrån ett kommunalt och regionalt helhetsperspektiv. Det bidrar också till att medarbetarnas kompetens tillvaratas, vilket stärker genomförandet av agendan också i förhållande till medborgare och företag. Statskontoret har fått i uppdrag av regeringen att följa upp och analysera hur Agenda 2030 påverkar myndigheters, kommuners och regioners hållbarhetsarbete. Syftet är att öka kunskapen och utveckla genomförandet av Agenda 2030. Av delrapporten framgår att en klar majoritet av myndigheterna, kommunerna och regionerna använder Agenda 2030 i sitt hållbarhetsarbete. Andelen som använder Agenda 2030 har ökat betydligt . Undersökningarna visar också att det har byggts upp mycket kunskap hos dem men att det behövs ytterligare ansträngningar för att åstadkomma förändringar i verksamheten. En avgörande faktor i de fall där en mer grundlig förändring har skett är att det har funnits ett stöd och en uttalad vilja från organisationens ledning. Det gäller inte minst från den politiska ledningen i kommunerna och regionerna. Ett tydliggörande av myndigheternas roll för genomförandet av Agenda 2030 Arbetet med att nationellt genomföra Agenda 2030 ska ske i ordinarie processer. Ett antal myndigheter har haft i uppdrag att separat eller i sina årsredovisningar redogöra för sitt arbete med agendan. De statliga myndigheterna har en betydelsefull roll för att nå målen i agendan och är de som, tillsammans med kommuner och regioner står för den offentliga förvaltningens konkreta genomförande av agendan. De statliga myndigheterna har en stor potential att arbeta verksamhetsövergripande, eftersom de har en allmän uppgift att samarbeta. Flertalet myndigheter, inklusive länsstyrelserna, arbetar aktivt med Agenda 2030 både nationellt och internationellt. Ansvaret för hållbar utveckling sträcker sig även efter målåret för Prop. 2019/20:188 Agenda 2030. För att skapa långsiktighet och uthållighet i relevanta myn- digheters arbete och för att tydliggöra att ansvaret för att arbetet för en hållbar utveckling ska upprätthållas även efter 2030, kan det finnas behov av att tydliggöra detta. Ett sådant förtydligande kan ske genom att regeringen i en förordning tydliggör relevanta myndigheters arbete med att bedriva sina verksamheter så att de främjar hållbar utveckling på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Länsstyrelserna har en viktig roll i genomförandet av Länsstyrelserna har en viktig roll i att verka för att genomföra Agenda 2030 regionalt och att bidra till att nationella mål får genomslag i länet. Länsstyrelserna kan i samarbete med andra aktörer inom länen och inom sitt ansvarsområde, bidra till att sprida information om Agenda 2030- arbetet på och regional nivå och genom detta bidra till att målen i Agenda nås. Länsstyrelserna kan även, utifrån sina respektive uppdrag, genom samverkan med andra aktörer bidra till ett större genomslag för agendan på regional nivå. är en viktig aktör som företräder staten på regional nivå inom flera samhällsområden som är av stor vikt för att genomföra agendan, bl.a. samhällsplanering, miljö, livsmedelsproduktion, energi och klimat, krisberedskap, integration, folkhälsa och mänskliga rättigheter. Länsstyrelsernas instruktion innefattar bl.a. att åstadkomma en samordnad och anpassad statlig styrning genom att, utifrån ett statligt helhetsperspektiv, arbeta sektorsövergripande samt inom myndighetens ansvarsområde samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Samverkan med kommuner och regioner är ett särskilt utpekat ansvar. I regleringsbrevet för har länsstyrelserna i uppdrag att redovisa i vilken utsträckning länsstyrelsernas verksamhet har bidragit till att genomföra de globala målen för hållbar utveckling i Agenda . Länsstyrelserna kan i sin samordnande roll bidra till kunskapsutbyte inom och mellan länen. bör ta hänsyn till pågående arbete och befintliga nätverk på regional och nivå. Stärkt samordning för genomförandet av Agenda 2030 De samhällsutmaningar som och världen står inför är ofta kom- plexa och kräver genomgripande systemförändringar. Detta ställer krav på ökad samordning både inom den egna verksamheten och i styrningen av Det gäller även i relation till de uppgifter som faller inom ramen för kommuner och regioners ansvarsområden. Agenda 2030 och de globala målen för hållbar utveckling bör ses som ett verktyg för att nå en hållbar utveckling. punkt i agendan är dess integrerade och balanserade perspektiv och att den väver samman de tre dimensionerna av hållbar utveckling. har ett tydligt budskap om samstämmighet och vikten av att tillvarata synergieffekter och tydliggöra målkonflikter. Inom ramen för ordinarie 2019/20:188 beredningsprocesser kan agendan användas som ett stöd för att identifiera hur en åtgärd inom ett utgiftsområde kan bidra till positiva effekter inom ett annat utgiftsområde. Den kan också fungera som ett stöd för att identifiera eventuella målkonflikter mellan utgiftsområden eller mellan olika nivåer, från den lokala till den globala nivån. På så sätt kan agendan integreras i ordinarie processer och bidra till att stärka arbetet att vidta mer effektiva åtgärder för att kunna uppnå målen. Inom de enskilda utgiftsområdena behöver en helhetssyn tillämpas för att nå större samverkan med andra områden. En omställning för hållbar utveckling ställer krav på att kunna hantera komplexa utmaningar som sträcker sig över flera olika utgiftsområden . En utvecklad nationell samordning har även bäring på möjlighet att påverka inom EU. behöver ha en god förmåga att verka för att Agenda 2030 integreras och får ett genomslag i relevanta rättsakter liksom att EU-strategier och EU-processer blir tillräckligt ambitiösa.