prop · H703127 · 2020-03-23 00:00:00 — 1.mottagande enligt 16 kap. 36 §, mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, mottagande enligt 17 a kap. 18 §, mottagande enligt 19 kap. 29 § första stycket eller mottagande enligt 22 kap. 14 §, eller 2.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av den sökande. Den som är eller har varit verksam i enskilt bedriven förskola, enskilt bedrivet fritidshem eller enskilt bedriven förskoleklass eller inom sådan enskilt bedriven verksamhet som avses i 25 kap., får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid har fått veta om enskildas personliga för- hållanden. Den som är eller har varit verksam inom annan enskilt bedriven verk- samhet enligt denna lag än som avses i första stycket får inte obehörigen röja vad han eller hon i sådan elevhälsoverksamhet som avser psykolo- gisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats eller i särskild elevstöd- jande verksamhet i övrigt har fått veta om någons personliga förhållan- den. Han eller hon får inte heller obehörigen röja uppgifter i ett ärende om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier. Den som är eller har varit verk- sam inom enskilt bedriven gymna- sieskola eller enskilt bedriven 49 Senaste lydelse 2014:530. gymnasiesärskola får inte obehö- rigen röja vad han eller hon har fått veta om någons personliga förhållanden i ett ärende enligt 22 kap. 14 § om mottagande till För det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på utbildning och annan verksamhet som påbörjas efter . 3.För entreprenadavtal som ingåtts före gäller 23 kap. i den äldre lydelsen, dock längst till dess att entreprenadavtalet löpt ut. Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att det i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska införas en ny paragraf, 23 kap. 2 a §, av följande lydelse. Sekretess gäller i gymnasiesko- lan och gymnasiesärskolan för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i ärende enligt 22 kap. 14 § skollagen (2010:800) om mottagande till utbildning där distansundervisning används, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän hand- ling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att klarlägga om regleringen behövde förtydligas när det gäller utbildning för barn och unga vid hem för vård eller boende (HVB), sär- skilda ungdomshem och sjukhus eller annan motsvarande institution (dir. 2011:85). Utredaren skulle även överväga om distansundervisning i vissa fall borde vara ett alternativ till reguljär undervisning i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utredningen redo- visade sina förslag i betänkandet Utbildning för elever i samhällsvård och fjärr- och distansundervisning (SOU 2012:76). Betänkandet behandlades i propositionen Möjligheter till fjärrundervis- ning (prop. 2014/15:44). I propositionen föreslogs att en definition av fjärrundervisning skulle införas i skollagen (2010:800). Regeringen bedömde även att fjärrundervisning endast bör få genomföras om det inte finns någon legitimerad och behörig lärare att tillgå inom skolenheten eller när elevunderlaget är otillräckligt. Vidare angavs att regeringen avsåg att fatta beslut om i vilka ämnen som fjärrundervisning får erbjudas. Rege- ringen bedömde också att en försöksverksamhet med fjärrundervisning i ytterligare ämnen borde inrättas. beslutade i enlighet med pro- positionens förslag (bet. 2014/15:UbU3, rskr. 2014/15:141). till- kännagav för regeringen det som utbildningsutskottet anfört om att regeringen i sin utvärdering av fjärrundervisning dels särskilt bör granska hur lagändringen påverkar huvudmännens incitament att anställa behöriga lärare, dels särskilt bör följa försöksverksamheten med fjärr- undervisning i alla ämnen och återkomma med en delrapport . tillkännagav också för regeringen det som utskottet anfört om att regeringen bör tillsätta två utredningar om utökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet och fjärrundervisning på entreprenad samt generellt se över entreprenad- bestämmelserna i 23 kap. skollagen (bet. 2014/15:UbU3 punkterna 3 och 4, rskr. 2014/15:141). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå hur skolhuvudmän för , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ges ökade möjligheter dels att ingå avtal med andra skolhuvudmän om att utföra undervisning, dels att i vissa fall använda undervisningsformer som medger ett mer flexibelt sätt att erbjuda utbildning (dir. 2015:112). Utredningen antog namnet Utred- ningen om bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad. fick utredningen i uppdrag att också bedöma hur entreprenad inom skolväsendet förhåller sig till lagen (2016:1145) om offentlig upphandling (dir. 2016:107). Utredningen överlämnade delbetänkandet Ökade möjligheter till modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmål (SOU 2016:12). Delbetänkandet behandlades i propositionen Fjärrundervisning och entreprenad – nya möjligheter för undervisning och studiehandledning på modersmål (prop. 2015/16:173). beslu- tade i enlighet med propositionens förslag (bet. 2015/16:UbU18, rskr. 2015/16:315). överlämnade utredningen slutbetänkandet Ent- reprenad, fjärrundervisning och distansundervisning (SOU 2017:44). sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 1 och slutbetänkandets Prop. 2019/20:127 lagförslag finns i bilaga 2. Slutbetänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2017/02532/GV). Under den fortsatta beredningen har vissa myndigheter och organisa- tioner beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss om fjärrundervisning, distansundervisning och entreprenad. Utkastet överens- stämmer i huvudsak med utredningens förslag, men innebär bl.a. andra författningstekniska lösningar. , och Datainspektionen har beretts tillfälle att yttra sig över ett komplett utkast till lagrådsremiss. De tre myndigheterna har inkommit med syn- punkter som behandlas i avsnitten 4.3.1, 4.3.2, 4.3.6, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.1, 5.4.2, 5.5.1, 6.3.3, 6.3.5, 7 och 8. Vidare har Kommuner och Regioner (tidigare Kommuner och Landsting), Friskolornas riks- förbund och Idéburna skolors riksförbund beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss i den del det avser distansundervisning. Sveri- ges Kommuner och Regioner och har inkommit med synpunkter som behandlas i avsnitten 5.2, 5.3, 5.4.2–5.4.5 och 5.5.1. Inkomna yttranden finns tillgängliga i (U2017/02532/GV). I propositionen behandlas förslagen om fjärrundervisning i avsnitt 4, förslagen om distansundervisning i avsnitt 5 och förslagen om entreprenad i avsnitt 6. tillkännagivanden behandlas i avsnitt 6.4. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådet lämnade förslagen i lag- rådsremissen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. I förhållan- de till lagrådsremissen har språkliga och redaktionella ändringar gjorts. 4 Fjärrundervisning i vissa skolformer 4.1Det finns ett behov av utökade möjligheter till fjärrundervisning i skolan 4.1.1Det råder stor brist på legitimerade och behöriga lärare Det råder en omfattande brist på legitimerade och behöriga lärare inom de flesta ämnen i skolväsendet, en brist som trots regeringens satsningar på bl.a. kompetensutveckling för obehöriga lärare och fler plat- ser inom lärarutbildningarna riskerar att öka ytterligare. Enligt Statens skolverks Lärarprognos 2019 – Redovisning av uppdrag att ta fram åter- kommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkatego- rier, kommer det att saknas cirka 45 000 behöriga lärare och förskollärare 2033. Som jämförelse arbetade 2018 närmare 215 000 lärare och förskol- 2019/20:127 lärare i de skol- och verksamhetsformer som prognosen omfattar. Den ökning av lärarbristen som prognostiseras beror främst på ökande elev- kullar. Dagens lärarbrist är således inget tillfälligt tillstånd utan kan för- väntas bestå . Enligt skollagen får, med vissa undantag, endast den som har legitima- tion som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning bedriva undervisningen (2 kap. 13 §). Lärarbristen innebär att undervis- ning relativt ofta genomförs med lärare som inte är legitimerade eller behöriga för undervisningen, vilket i sin tur innebär att kvaliteten på under- visningen kan vara sämre. som det behövs satsningar för att öka antalet behöriga lärare, behövs åtgärder för att minska de negativa effek- terna av lärarbristen. Fjärrundervisning kan vara en sådan åtgärd då under- visning med legitimerade och behöriga lärare kan erbjudas genom fjärrun- dervisning där alternativet annars är undervisning med en obehörig lärare. 4.1.2Det finns redan vissa möjligheter till fjärrundervisning Fjärrundervisning reglerades i skollagen och fjärr- undervisning är därmed redan en undervisningsform inom skolväsendet. Möjligheten att anordna fjärrundervisning är dock begränsad till vissa ämnen, bl.a. moderna språk och modersmål, se vidare avsnitt 4.2. Det har alltså redan tagits vissa steg i riktning mot att med hjälp av fjärrundervis- ning möjliggöra för huvudmän att erbjuda mer undervisning, med legiti- merade och behöriga lärare. 4.1.3Det pågår en försöksverksamhet med fjärrundervisning Regeringen bedömde i propositionen Möjligheter till fjärrundervisning (prop. 2014/15:44) att en försöksverksamhet med möjlighet till fjärr- undervisning i alla ämnen borde inrättas (s. 15 f.). pågår därför en försöksverksamhet med fjärrundervisning som regleras i förordningen (2015:481) om försöksverksamhet med fjärrundervisning. Förordningen är tidsbegränsad till och med . En grundskola med kommun som huvudman och två gymnasieskolor inom och kommun deltar i för- söksverksamheten. Försöksverksamheten omfattar olika ämnen och kur- ser. I försöksverksamheten i i kommun ingår natur- orienterande och samhällsorienterande ämnen. I gymnasieskolorna (Lapp- lands Gymnasium och Alpina Gymnasium) ingår dels kurser i yrkesämnen på vård- och omsorgsprogrammet och handels- och admi- nistrationsprogrammet, dels kurser på ekonomi-, naturvetenskaps- och samhällsvetenskapsprogrammen. presenterade en redovisning av ett upp- drag från regeringen om att följa upp hur fjärrundervisning, inklusive fjärr- undervisning enligt förordningen om försöksverksamhet med fjärrunder- visning, används inom och motsvarande skolformer, gymna- sieskolan, gymnasiesärskolan och utbildning vid de särskilda ungdoms- hemmen (U2018/04181/GV). påpekar inledningsvis att omfatt- ningen av försöksverksamheten är för liten för att det ska gå att dra några generaliserbara slutsatser. Däremot har myndigheten utifrån såväl försöks- verksamheten som den vanliga fjärrundervisningen bedömt att kvaliteten i fjärrundervisningen beror på en kombination av faktorer. bedömer att fjärrundervisning har betydelse både för elevers tillgång till utbildning och för att de ska få undervisning av behöriga lärare. Utan den reguljära fjärrundervisningen hade elever i mindre omfattning kunnat studera modersmål, minoritetsspråk (främst samiska), teckenspråk och moderna språk med behöriga lärare. De hade inte heller kunnat få studie- handledning på modersmålet i interaktiv form. Vidare hade undervisning i t.ex. modersmål helt kunnat utebli då modersmålsundervisning inte behö- ver anordnas om det inte finns minst fem elever och en lämplig lärare. Kravet på minst fem elever gäller all undervisning i modersmål utom undervisning i nationella minoritetsspråk (5 kap. 10 § skolförordningen [2011:185] och 4 kap. 19 § gymnasieförordningen [2010:2039]). Utan för- söksverksamheten hade utbudet av program och kurser varit mindre inom Gymnasium, och det är enligt tveksamt om Alpina Gymnasium ens kunnat existera. Elever i Värmdö skärgårdsskolor hade i mindre utsträckning blivit undervisade av behöriga lärare, alterna- tivt hade de behövt pendla fler dagar . För mindre skolenheter kan fjärrundervisning således möjliggöra undervisning på skolan i stället för att elever ska behöva resa till en skola längre bort. I enstaka fall kan fjärr- undervisning sannolikt även innebära att skolor kan finnas kvar som annars hade lagts ned på grund av för få elever. har inte sett några exempel på att fjärrundervisning används av huvudmännen i stället för att anställa en legitimerad och behörig lärare för undervisning på plats. konstaterar att möjligheten till fjärr- undervisning kan öka skolornas förutsättningar att anställa behöriga lärare. En deltidstjänst för undervisning på plats kan i kombination med fjärrun- dervisning skapa en heltidstjänst eller åtminstone en mer omfattande tjänst. En lärare som fjärrundervisar elever på flera skolor är dessutom mer tidseffektivt använd än en lärare som lägger tid på att resa mellan skolorna. Enligt har en kombination av faktorer betydelse för fjärrun- dervisningens kvalitet. Framför allt handlar det om fjärrlärarens ämnes- mässiga och digitala kompetens, och vilka förutsättningar läraren har för att bedriva fjärrundervisning med god kvalitet. Sådana förutsättningar är t.ex. den tekniska utrustningen, skolans organisation och elevgruppens storlek. Om eleverna vid fjärrundervisning finns på flera skolenheter kan det medföra en viss fördröjning eller tröghet i kommunikation med läraren, som små elevgrupper kan få en ökad dynamik när det tillkommer fler klasskamrater från andra skolenheter. I en stor elevgrupp är det svårt för fjärrläraren att i realtid följa alla elever i delade dokument eller att chatta med en elev enskilt för att kunna ge individuell återkoppling. Det blir också svårare att se varje elev i stora grupper oavsett om de finns på samlad bild från en eller flera enheter, eller på individuella bilder. Därmed blir gruppstorleken en faktor av betydelse för vilket arbetssätt som lämpar sig vid fjärrundervisningen, liksom för kvaliteten på undervisningen. Utö- ver detta lyfter inte minst handledares roll och kompetens som betydelsefulla för kvaliteten på fjärrundervisningen. 2019/20:127 Tillsammans med den vanliga fjärrundervisningen gör försöksverksam- heten att det finns ett visst underlag för att bedöma framgångsfaktorer och risker och viss uppföljning har också gjorts. Även om fjärrundervisning är ett relativt nytt inslag i skolan finns således både erfarenheter och kunska- per att dra lärdom av. 4.1.4Internationella erfarenheter av fjärrundervisning Det finns flera exempel från andra länder på hur informations- och kom- munikationsteknik (IKT) används när lärare och elever är åtskilda i rum. I den norska förekommer det att elever undervisas i hemmet, men det är fråga om färre än 100 elever. Att eleven kan undervisas i hem- met är en viktig skillnad jämfört med fjärrundervisning i , där ele- ven befinner sig i en skola. I några norska fall är det elevens föräldrar som har föredragit fjärrundervisning i hemmet, men det förekommer också undervisning i hemmet på grund av geogra- fiska skäl. När elevunderlaget inte är tillräcklig för att inrätta en skola kan en elev stanna i hemmet och få vägledning av en lärare. Ett annat norskt exempel handlar om matematikundervisning. Det norska Senter for IKT i utdanningen har startat Den virtuelle matematikkskolen (DVM) som erbjuder webbaserad undervisning. DVM riktar sig till två olika grupper av högstadieelever, dels erbjuds gymnasiekurser i matematik för elever som vill ha större utmaningar i ämnet, dels kan elever med svårigheter i matematik komplettera den ordinarie undervisningen med stödundervis- ning från DVM. Ett tredje internationellt exempel är de många olika vari- anter av fjärrundervisning som i bedrivs med IKT, både som komple- ment till ordinarie undervisning och som ersättning för sådan undervis- ning. Undervisning där lärare och elever är åtskilda i rum finns således i andra länder, även om sannolikt inget av de nämnda exemplen är fjärr- undervisning enligt definitionen i den svenska skollagen. Fjärrliknande undervisning är dock inte unikt i ett internationellt perspektiv. 4.2 Närmare om den nuvarande regleringen Alla barn och elever ska få en likvärdig utbildning Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. Huvudregeln är att alla ska ha lika tillgång till utbildning i skolväsendet, oberoende av geogra- fisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden. Utbildningen inom skolväsendet ska också vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 4, 8 och 9 §§ skol- lagen). Utbildningen anordnas av huvudmannen Vad har en huvudman för ansvar? Huvudmannen ansvarar för att utbildningen genomförs i enlighet med bestämmelserna i skollagen, föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen och de bestämmelser för utbildningen som kan finnas i andra författ- ningar. Det innebär att huvudmannen bl.a. ansvarar för att behöriga lärare används, att läroplanen följs och att de elever som har rätt till det får sär- skilt stöd. Varje huvudman inom skolväsendet ska vidare på huvudmanna- nivå systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla utbild- ningen (2 kap. 8 § och 4 kap. 3 § skollagen). Huvudmannens verksamhet kan omfatta och bedrivas vid en eller flera skolenheter. Med skolenhet avses i skollagen en av huvudmannen för annan skolform än förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knu- ten verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad (1 kap. 3 § skolla- gen). Majoriteten av huvudmän är kommuner Kommunala huvudmän är vanligast inom skolväsendet. En betydande majoritet av alla elever går i en skola som en kommun är huvudman för. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kom- munens uppgifter enligt skollagen (2 kap. 2 § andra stycket skollagen). Kommuner är även huvudmän för vuxenutbildning (kom- vux) och särskild utbildning för vuxna (särvux). Särvux är en skolform för vuxna med utvecklingsstörning. I propositionen Komvux för stärkt kom- petensförsörjning (prop. 2019/20:105) föreslår regeringen att skolformen särvux inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i komvux. I denna proposition, som innehåller lagförslag som ska träda i kraft och senare, nämns därför inte särvux. Även regioner kan vara huvudmän är beteckningen för kommuner på regional nivå region i stället för landsting (se propositionen En ny beteckning för kom- muner på regional nivå och vissa frågor om regionindelning [prop. 2018/19:162], bet. 2019/20:KU3, rskr. 2019/20:48). En region får anordna utbildning enligt skollagen, men denna möjlighet är begränsad till vissa utbildningar inom gymnasieskolan, gymnasiesär- skolan och komvux. Huvudregeln för gymnasieskolan är att en region får anordna utbildningar på sådana nationella program som avser naturbruk och omvårdnad (15 kap. 31 § skollagen). Staten är huvudman för specialskolan och sameskolan samt förskoleklass och fritidshem vid en skolenhet med specialskola eller sameskola. Special- skolan är en skolform för barn som på grund av sin funktionsnedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärskolan. Målgrupperna för specialskolan är bl.a. elever som är döva eller har hörsel- nedsättning, elever med dövblindhet, elever med synnedsättning och ytter- ligare funktionsnedsättning och elever med grav språkstörning. Samesko- lan ska ge en utbildning med samisk inriktning som i övrigt som motsvarar årskurser 1–6. Två statliga myndigheter ansvarar för de skol- former som har staten som huvudman: utbildningen i specialskolan ska anordnas av Specialpedagogiska skolmyndigheten och utbildningen i 2019/20:127 sameskolan anordnas av Sameskolstyrelsen (2 kap. 4 §, 12 kap. 26 § och 13 kap. 24 § skollagen). Staten är även huvudman för den utbildning som Statens institutionssty- relse bedriver vid sådana särskilda ungdomshem som avses i 12 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Denna utbildning ingår dock inte i skolväsendet. Skolpliktiga barn som vistas i ett sådant ungdomshem och som inte kan fullgöra sin skolplikt på annat sätt, ska fullgöra den genom att delta i utbildning vid hemmet. Utbildningen ska anordnas genom försorg av huvudmannen för hemmet. Den ska motsvara utbildningen i eller i förekommande fall grundsärskolan eller specialskolan. Den som vistas i ett särskilt ungdomshem men är skolpliktig och inte kan fullgöra skolgång på annat sätt, ska genom huvudmannens försorg ges möjlighet att delta i utbildning som motsvarar sådan utbildning som erbjuds i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan (24 kap. 8 och 9 §§ skollagen). Den näst vanligaste typen av huvudman inom skolväsendet, sett till antalet skolor, är den enskilde huvudmannen. Enskilda får efter ansökan godkän- nas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritidshem (2 kap. 5 § skollagen). En enskild huvudman har alltså möjlighet att erbjuda utbildning, till skill- nad från t.ex. en kommun som är skyldig att göra det. Enskilda huvudmän kan ha olika associationsformer. Aktiebolag, handelsbolag och stiftelser kan godkännas som enskilda huvudmän, men även föreningar, trossam- fund och enskilda näringsidkare. Det är som hand- lägger ärenden om godkännande av enskild som huvudman för bl.a. grund- skola, grundsärskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola (2 kap. 7 § skollagen). Möjligheterna att anordna fjärrundervisning är begränsade Vad är undervisning? Termen undervisning är grundläggande i de författningar som reglerar skolan. I och med den nya skollagen infördes en definition av undervis- ning. I skollagen avses med undervisning sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden (1 kap. 3 §). Undervisning ska ledas av lärare eller förskollärare. Med detta menas inte att dessa alltid måste vara närvarande i undervisningslokalen eller motsvarande under lektionerna. Tanken är dock att för att en aktivitet ska klassas som undervisning måste en lärare eller förskollärare ha det över- gripande ansvaret för det som ska göras (propositionen Den nya skollagen –för kunskap, valfrihet och trygghet [prop. 2009/10:165 s. 217 f. och 633]). Vad är fjärrundervisning? är begreppet fjärrundervisning definierat i skolla- Med fjärrundervisning avses i lagen interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där lärare och ele- ver är åtskilda i rum men inte (1 kap. 3 §). Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fjärrunder- visning (29 kap. 22 a §). Med stöd av bemyndigandet har regeringen med- delat föreskrifter som begränsar möjligheten att använda fjärrundervisning igrundskolan, grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasiesko- lan och gymnasiesärskolan (5 a kap. skolförordningen och 4 a kap. gym- nasieförordningen). Vad är närundervisning? För att skilja mellan fjärrundervisning och distansundervisning (se vidare avsnitt 5) samt sedvanlig undervisning där lärare och elev varken är åtskil- da i rum eller tid används i denna proposition benämningen ”närunder- visning” för den senare formen av undervisning. När får fjärrundervisning anordnas?