prop · H703134 · 2020-04-02 00:00:00 — (T) beräknas det preliminära utfallet som det publicerade värdet i februari–mars påföljande år (T + 1) och det definitiva utfallet som det publicerade värdet (T + 2).54 Diagram 1 visar detta för den offentliga förvaltningens finansiella sparande. Den totala revideringen är lika med differensen mellan det definitiva utfallet och det första preliminära utfallet. 53Data kommer från arkiverade filer från tidpunkterna för publiceringarna av kvartalsutfallen och är sedan avstämda mot uppgifterna i SCB:s tidigare publikation BNP kvartal fram till , därefter mot utdrag ur SCB:s arkiverade databaser vid 54För 2001 publicerades det definitiva utfallet (T + 3), det var dock tillgängligt för KI T + 2, publiceringen av det definitiva utfallet har därefter successivt tidigarelagts. utom återfinns det definitiva utfallet i T + 2. Utfallet publicerades först , pga. en större allmän översyn, och återfinns i arkivet . R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N Diagram 1 Finansiellt sparande, offentlig förvaltning Källa: SCB. 4.2 Uppdelning av totala revideringar 4.2.1 Revideringar till följd av förändrad bokföring Många av de förändringar av bokföringen som skett har varit påkallade från , som haft många synpunkter på tillämpningen av regelverket i såväl som i andra länder. Det kan sägas ha varit en kontinuerlig och långvarig process för att den ekonomiska statistiken ska harmonisera inom EU. Regelförändringarna har i många fall varit ”saldoneutrala”, det vill säga det har påverkat sektorernas inkomster och utgifter lika mycket vilket inneburit att det finansiella sparandet inte påverkats. Det gäller exempelvis för de fall där förändringen lett till en så kallad bruttoredovisning, det vill säga att både inkomst- och utgiftsflöden till och från en sektor redovisas, istället för att enbart redovisa nettobeloppet. I sådana fall ökar sektorns inkomster lika mycket som dess utgifter. Den allt mer utförliga redovisningen har i vissa fall förbättrat statistiken, till exempel när spårbarheten till källan ökat, men också ökat komplexiteten och försvårat jämförbarheten mellan olika publiceringstillfällen. I bilaga 3 görs en genomgång i kronologisk ordning av de förändringar i bokföringen som påverkat utfallet av sektorräkenskaperna. Genomgången syftar dels till att beskriva beräkningen av hur mycket bokföringen påverkar olika variabler, dels till att ge en förståelse för hur regeländringarna har förändrat förutsättningarna för användarna. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den beräknade effekten av förändrade bokföringsprinciper som skett efter publiceringen av det preliminära utfallet men innan eller som publiceringen av det definitiva utfallet separeras från andra revideringar. är det den förändrade bokföringen som förklarar större delen av den totala revideringen i finansiellt sparande (se diagram 2).55 Diagram 2 Revideringar av offentlig förvaltnings finansiella sparande i procent av BNP Anm.: Summan av staplarna är lika med den totala revideringen, det vill säga differensen mellan definitivt och första preliminärt utfall (jämför diagram 1). 4.2.2 Revideringar exklusive förändrad bokföring Revideringarna som inte beror på förändrad bokföring betraktas i granskningen som prognosfel. Till stor del beror dessa på avsaknad av information för det preliminära utfallet. Därför tillämpas här den etablerade metodik som används för prognosutvärderingar.56 I faktarutan redogörs för de mått som används i analysen. 55För finansiellt sparande beräknas revideringen som definitivt utfall i procent av definitiv BNP minus preliminärt utfall i procent av preliminär BNP, se bilaga 4 för formaliserade definitioner. 56Se exempelvis , Utvärdering av makroekonomiska prognoser, 2019, s. 16. R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N För att bedöma om det finns systematiska över- eller underskattningar i det preliminära utfallet beräknas medelvärdet av revideringarna (”prognosfelen”) , det så kallade medelfelet. Medelfelet visar hur mycket de preliminära utfallen i genomsnitt avvikit från de definitiva utfallen. För att det inte ska finnas indikationer på systematiska fel bör medelfelet vara nära noll. Eftersom stora över- och underskattningar kan ta ut varandra säger inte medelfelet något om precisionen i de preliminära utfallen. För att mäta precisionen används två snarlika spridningsmått: medelabsolutfelet och rotmedelkvadratfelet. Medelabsolutfelet är medelvärdet av revideringarna i absoluta tal. Rotmedelkvadratfelet är kvadratroten ur medelvärdet av de kvadrerade revideringarna. Det är ungefär lika med revideringarnas standardavvikelse om medelfelet är ungefär lika med noll. Det finns ingen indikation på systematiska över- eller underskattningar i det preliminära utfallet för finansiellt sparande. Medelfelet är nära noll i alla sektorer (se tabell 4). Tabell 4 Revideringar av finansiellt sparande i procent av BNP, 2001–2016, procentenheter Anm.: MF = medelfel, MAF = medelabsolutfel, RMKF = rotmedelkvadratfel. Den uppmätta precisionen i de preliminära utfallen för offentlig förvaltnings finansiella sparande blir bättre efter exkludering av revideringar på grund av förändrad bokföring. I de privata sektorerna och i utlandssektorn påverkas emellertid precisionen endast marginellt av bokföringsförändringarna. Som visas i bilaga 3 har det skett många förändringar i bokföringen även för den privata sektorn. I många fall har det påverkat både inkomster och utgifter, vilket är en förklaring till att effekten på det finansiella sparandet är liten. Tabellen visar också att precisionen i det preliminära utfallet för finansiellt sparande varierar tydligt mellan olika sektorer. Revideringarna av finansiellt sparande har varit 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N mer omfattande i den privata sektorn än i den offentliga förvaltningen. Lägst precision återfinns i bolagssektorn. Inom offentlig förvaltning har revideringarna i genomsnitt varit små för de sociala trygghetsfonderna och kommunsektorn. Revideringarna av statens finansiella sparande förklarar större delen av den uppmätta precisionen i den totala offentliga förvaltningens finansiella sparande. Tabell 5 Revideringar exklusive förändrad bokföring av inkomster, transfereringar och sparande i procent av BNP, 2001–2016, medelabsolutfel i procentenheter Disponibel inkomst () Konsumtionsutgifter (–) Sparande, totalt () Fast bruttoinvestering (–) Kapitalförslitning (+) Övrigt realt sparande1 (–) Finansiellt sparande () 1Lagerinvestering; investering i värdeföremål; nettoköp mark samt kapitaltransfereringar, netto. R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N Tabell 5 visar precisionen på mer detaljerad nivå, i form av medelabsolutfelet för inkomst- och utgiftsposter i respektive sektor (tabellens begrepp förklaras kort i bilaga 2). Notera att precisionen avser inkomster och utgifter i procent av BNP. Ett lågt värde behöver därmed inte betyda att precisionen i förhållande till inkomstens eller utgiftens egen storlek är god. Värdet ska snarare tolkas som bidraget till precisionen i finansiellt sparande. Tabellens innehåll används i de två följande avsnitten för att beskriva tillförlitligheten i statistiken för de olika sektorerna. 4.4 Tillförlitligheten i de offentliga finanserna I den offentliga förvaltningen är nettovärdet av driftsöverskottet noll eller nära noll per definition; det mesta av offentlig verksamhet antas ske till självkostnadspris. Revideringarna av statens driftsöverskott i procent av BNP är därför små. Även för subventioner, räntenetto, aktieutdelningar och andra kapitalinkomster är revideringarna i förhållande till BNP små (se tabell 5). Utfallet på statens budget är delvis känt när det preliminära utfallet tas fram. Även om den inte omfattar hela statens utgifter för konsumtion och investeringar bidrar det till att det i genomsnitt är små revideringar även för dessa utgifter (i löpande priser). I redovisningen av statens finanser är produktionsskatter och inkomstskatter de två enskilda posterna som uppvisar störst genomsnittliga revideringar. Moms och punktskatter svarar för ungefär hälften av medelabsolutfelet för produktionsskatterna. I början av perioden finns tecken på en systematisk underskattning. Momsen underskattades 2003–2007. Metoden ändrades därefter och utfallen beräknas numera av ESV. Det finns inte tecken på systematiska fel längre men revideringarna har varit förhållandevis stora enskilda år. Exempelvis reviderades det preliminära utfallet med . En underskattning av momsintäkterna från den snabbt växande nybyggnationen av bostäder var en förklaring.57 Det har lett till en utveckling av metoder och kalkyler, för att bättre fånga momsen på bostäder . 57ESV, Prognos – Statens budget och de offentliga finanserna, . 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Statens skatteintäkter från hushållens och bolagen inkomstskatter fastställs först när taxeringen är klar. Till nationalräkenskapernas preliminära utfall används därför prognoser. Medelabsolutfelet –2016 för inkomstskatterna i procent av BNP var (se tabell 5). Framför allt i början på perioden var det stora revideringar i bolagens skatter (se diagram 3). , exempelvis 2001, kompenserades det dock med motsatta revideringar i hushållens inkomstskatter. Diagram 3 Revideringar, statens intäkter från löpande inkomstskatter etc. i procent av BNP har hushållens inkomstskatter dock bidragit mest till de förhållandevis stora upprevideringarna. Prognosfel för konjunkturkänsliga skatter ligger bakom en stor del av underskattningen (se tabell 6). Hushållens kapitalinkomstskatt och avkastningsskatten på pensionssparande är bland annat beroende på prisutvecklingen på aktie- och räntemarknaden. Även prisutvecklingen på bostäder och utdelningsinkomster påverkar hushållens kapitalskatt. Småföretagares möjligheter att ta ut vinster som kapitalvinster i stället för lön påverkar också statens intäkter från kapitalskatten. Prisutvecklingen på kapitalmarknaderna är till stor del kända när det första utfallet tas fram , men exakt hur det påverkar skatteunderlaget blir inte känt innan det definitiva taxeringsutfallet blir klart . Det behövs därför prognoser på taxeringsutfallet. Skatteintäkterna i nationalräkenskaperna baseras på ett underlag från ESV. I praktiken är det därför ESV:s prognoser R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N Sammantaget innebar det att hushållens kapitalinkomstskatt blev högre än väntat och svarar för en stor del av upprevideringen av statens skatteintäkter 2014–2016. Även avkastningsskatten på pensionssparande blev högre än prognosen. bidrog även det faktum att bolagens inkomstskatter var högre Tabell 6 Revideringar, löpande inkomstskatter etc., staten, 2014–2016, miljarder kronor, procent av BNP inom parentes Löpande inkomst- och förmögenhetsskatter etc., statens totala intäkter (0,3) (0,4) (0,5) Statlig inkomstskatt (UFS) Kapitalinkomstskatt, netto (UFS) Skattreduktioner (UFS) Övrigt (residual) Anm.: UFS avser uppgifter i ESV:s ”Underlag till statens finansiella sparande”. Källor: SCB och . De (små) revideringar som skett av de sociala trygghetsfondernas finanser förklaras nästan helt av förändrad bokföring. Justerat för bokföringen är medelabsolutfelet nära noll för alla delposter (se tabell 4 och tabell 5). Även kommunsektorns finanser revideras måttligt. Sektorns intäkter från inkomstskatter motsvarar av BNP, medelabsolutfelet på anses därför vara litet. Ungefär halva revideringarna beror på revideringar av den bokföringstekniska korrigering som är kopplad till skattereduktioner av statlig skatt, som bokförs i kommunsektorn (se bilaga 3). Revideringarna av kommunsektorns konsumtionsutgifter i löpande priser är även de förhållandevis små. 40 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.4.4 Konjunkturberoende i preliminärt finansiellt sparande För hela den offentliga förvaltningens finansiella sparande konstaterades ovan att revideringarna har varit nära noll i genomsnitt . Det finns dock en tendens till ett systematiskt samband mellan konjunkturläget och revideringarna. Finansiellt sparande är exempelvis positivt korrelerat med den årliga förändringen i resursutnyttjandet (se diagram 4).58 En förklaring är revideringarna i statens intäkter från de löpande inkomstskatterna, se ovan. Om det kan bekräftas att det finns ett systematiskt samband är det en indikation på att den tillgängliga informationen inte används på bästa sätt när de preliminära utfallen tas fram. Diagram 4 Revidering av offentligt finansiellt sparande och förändring i resursutnyttjandet Anm.: resursutnyttjandeindikator, , årsgenomsnitt. Källa: och . 58Resursutnyttjandet är här mätt med resursutnyttjandeindikator, en sammanvägning av ett tiotal konjunkturindikatorer från bland annat enkätundersökningar. Revideringarna är även korrelerade med andra konjunkturmått, som exempelvis förändringen i BNP-gapet (enligt eller KI). R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N 4.5 Tillförlitligheten i privata sektorns finanser Revideringarna i privat sektor är väsentligt större än i offentlig förvaltning (se tabell 5). Näringslivets driftsöverskott som andel av produktionsvärdet är ett mått på vinstläget i ekonomin och en potentiellt viktig indikator för bland annat lönebildningen. Bolagssektorns driftsöverskott revideras dock kraftigt, även i förhållande till produktionsvärdet. En förklaring är att denna bokföringspost, tillsammans med hushållens driftsöverskott, används för att stämma av sektorräkenskaperna mot BNP (beräknad från användningssidan och produktionssidan). Det betyder med andra ord att driftsöverskottet är en restpost. Det har inneburit en systematisk upprevidering av driftsöverskottet. Som andel av BNP är medelfelet . Förutom systematiska fel är precisionen låg, även i jämförelse med den variation (volatilitet) som finns i variabeln själv.59 Det preliminära utfallet är nästan lika osäkert som om det historiska medelvärdet använts i en enkel prognosmodell. Aktieutdelningar etcetera är en annan post i bolagssektorn med låg precision i de preliminära utfallen. Motsatta revideringar görs i hushållssektorn och transaktioner mot utlandet (se tabell 5). De preliminära utfallen för fasta bruttoinvesteringar har också reviderats mycket. I beräkningen av finansiellt sparande i bolagen motverkas det av att kapitalförslitningen reviderats nästan lika mycket. Bolagens reala nettosparande revideras således inte så mycket; medelabsolutfelet för det totala sparandet är således lika stort som för det finansiella sparandet (se tabell 5). Det finns en svag tendens till att revideringarna i hushållens finansiella sparande inte är oberoende av tidigare revideringar, vilket i så fall skulle betyda att det preliminära utfallet inte är den bästa prognosen på det definitiva utfallet. Av samtliga sektorer visar revideringarna av finansiellt sparande i hushållssektorn det starkaste sambandet med revideringen av föregående år (se diagram i bilaga 5).60 59Kvoten mellan standardavvikelsen i revideringarna och standardavvikelsen i driftsöverskottet som andel av BNP –2016 är lika med 0,8. 60För revideringarna av hushållens finansiella sparande är korrelationen med föregående period 0,4 , vilket är svagt signifikant (p-värdet är 0,08). 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Hushållens sammanlagda inkomster från lönearbete, lönesumman, har reviderats ganska mycket till följd av metodbyten vid allmänna översyner. Det rör exempelvis svarta inkomster och inkomster i utlandet. Revideringarna har framför allt påverkat nivåerna, så den årliga procentuella förändringen har inte reviderats lika mycket.61 var dock revideringarna i förändringstakten förhållandevis stora. Ungefär lika stora revideringar gjordes under finanskrisen. Lönesumman utgör av hushållens inkomster före skatt. Men revideringarna i disponibel inkomst är större än i lönesumman.62 Stora revideringar har skett av mindre poster som driftsöverskott63 och aktieutdelningar etcetera.64 Hushållens sparkvot är en viktig indikator för både finans- och penningpolitiken. Både nivån och förändringen mellan åren har betydelse för analysen av den ekonomiska politiken. Revideringarna är förhållandevis stora (se diagram 5). För både nivån på sparkvoten och dess årliga förändring är den genomsnittliga revideringen, i absoluta tal, . Som jämförelse är medelvärde och standardavvikelse för sparkvotens förändring för perioden –2016. 61Medelabsolutfelet för lönesummans nivå är , för den årliga procentuella förändringen är medelabsolutfelet . 62Medelabsolutfelet för den disponibla inkomstens nivå är ; för den årliga procentuella förändringen är medelabsolutfelet . 63Innehåller posten sammansatt förvärvsinkomst som beräknas som en restpost för att sektorernas samlade inkomster ska balansera BNP. 64Revideringarna av de sociala avgifterna till bolagssektorn har gett lika stora revideringar av disponibel inkomst, men inte av sparandet då det skett motsatta revideringar av justeringsposten för hushållens pensionssparande. R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N Diagram 5 Revideringar, hushållens sparkvot Anm.: Sparkvoten är lika med totalt sparande i procent av disponibel inkomst. Utrikessaldot (kallas även handelsbalans eller nettoexport) är lika med värdet av exporten minus importen av varor och tjänster. Både exporten och importen revideras förhållandevis mycket. har de reviderats i samma riktning, vilket håller tillbaka revideringarna i utrikessaldot. Precisionen är trots det inte så bra, medelabsolutfelet i det första preliminära utfallet för utrikessaldot var av BNP (se tabell 5).65 Utrikessaldot tillsammans med revideringarna av aktieutdelningar etcetera svarar för större delen av revideringarna i finansiellt sparande i utlandssektorn, vilket är ungefär lika med bytesbalansen. Som nämnts i kapitel 3 sker ett utvecklingsarbete för att minska diskrepanserna mellan betalningsbalansstatistiken och nationalräkenskaperna. Om det leder till en förbättrad precision i de preliminära utfallen är en öppen fråga, men det bör följas upp. 65Kvoten mellan standardavvikelsen i revideringen och standardavvikelsen i årlig förändring (volatiliteten) av utrikessaldot som andel av BNP, –2016, är nära ett. 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4.6 Tillförlitligheten i BNP Det har skett vissa större förändringar av bokföringsreglerna som i samtliga fall ökat nivån på BNP (se diagram 6 och bilaga 3). Moms har lagts på offentlig konsumtion och offentliga investeringar, det gjordes inte när det preliminära utfallet publicerades. Bankernas räntemarginaler räknas numera som ersättningar för banktjänster och en konsumtionsutgift för hushållen; metodbytet skedde efter att de första preliminära utfallen publicerats. Slutligen räknas numera utgifter för forskning och utveckling som investeringsutgifter. Det skedde 2014 vid övergången till ENS 2010. Diagram 6 Revideringar, BNP Anm.: Revideringen är procentuell differens mellan definitivt och första preliminära utfall. Den uppmätta precisionen ökar markant om revideringarna till följd av bokföringsförändringar exkluderas från de totala revideringarna (se tabell 7).66 För BNP minskar medelabsolutfelet och rotmedelkvadratfelet med . Den förbättrade precisionen i BNP förklaras av att revideringar till följd av den förändrade bokföringen av offentlig konsumtion och investeringar exkluderats. 66Revideringen i kan inte användas för rättvisa jämförelser över tiden för variabler som ökar eller minskar trendmässigt. För BNP och försörjningsbalansens komponenter, förutom nettoexporten, beräknas revideringen i procent av det preliminära utfallet. Nettoexporten kan vara nära noll eller negativ, därför utgår beräkningarna från nettoexporten i procent av BNP (se bilaga 4). R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N 4.6.1 Systematisk underskattning av BNP-nivån Det finns tecken på en systematisk underskattning av nivån på BNP i de preliminära utfallen , även när hänsyn tagits till förändrad bokföring. I genomsnitt var upprevideringen av BNP , exklusive revideringar till följd av förändrad bokföring (se tabell 7). Det är nästan lika mycket som BNP-tillväxten under ett genomsnittligt kvartal; tillväxten i nominell BNP var i genomsnitt per kvartal 2001–2016. Tabell 7 Revideringar av BNP i löpande priser, 2001–2016, procent av preliminärt utfall 1Procent av BNP. Anm.: MF = medelfel, MAF = medelabsolutfel, RMKF = rotmedelkvadratfel. Underskattningen av BNP återspeglas i försörjningsbalansen, där medelfelet är störst för investeringar och hushållens konsumtion (se tabell 7). Hushållens konsumtion utgör ungefär en dubbelt så stor andel av BNP jämfört med investeringarna, vilket innebär att dessa två komponenter bidrar lika mycket till medelfelet för BNP (exklusive förändrad bokföring). Den offentliga konsumtionen och nettoexporten uppvisar varken systematiska underskattningar eller överskattningar i och med att medelfelen är nära noll. 4.6.2 Tidsperiod avgörande för slutsatser om BNP-tillväxten Revideringar av BNP ett visst år innebär att även reviderats i samma omfattning. Revideringarna av tillväxttakten visar därmed inte samma tecken på systematiska fel som för nivån. i nominell BNP har varit nära noll . För finanspolitiska analyser är nivån viktig, men för andra analyser är tillväxten det väsentliga. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Revideringarna av BNP-tillväxten för och andra länder har studerats tidigare. Studierna för visar på förhållandevis stora underskattningar av real BNP-tillväxt under 1970-talet.67 Även för 1980- och 1990-talen visas på signifikant underskattning av BNP-tillväxten i de preliminära utfallen, även om medelvärdet av revideringarna var lägre än tidigare.68 Jämförs perioderna 1980–1998 och 1999–2015 så minskar medelvärdet av revideringarna från , vilket skulle tolkas som att det inte varit systematiska fel i de preliminära utfallen under 2000-talet.69 Valet av period som studeras är dock avgörande för resultatet, för perioden –2013 är medelvärdet av revideringarna i BNP-tillväxten positivt och statistiskt signifikant.70 4.7 Precision och tidshorisont Analysen har handlat om tillförlitligheten i det första preliminära utfallet. Det är i sig ett viktigt utfall då det utgör underlaget till regeringens ekonomiska vårproposition. De skarpa förslagen för närmast kommande år återfinns dock Då finns det uppdaterade utfall för nationalräkenskaperna att basera beräkningarna på (se tabell 1). Det är rimligt att förvänta sig att överensstämmelsen med det definitiva utfallet ökar ju som går. Den uppmätta precisionen förbättras i allmänhet för varje publicering (se diagram 7). Dock är skillnaden liten fram till den tredje publiceringen , så slutsatsen är att budgetpropositionen baseras på ett ungefär lika osäkert utfall som vårpropositionen.