prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — Utfallet för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökade med (7,). Det beror framför allt på att kommunerna och landstingen kompenserades med totalt för det intäktsbortfall som det förhöjda grundavdraget för pensionärer medför. Kommunerna fick även ytterligare i ökade resurser. Högre utgifter för räntor på statsskulden Inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ökade utgifterna med (63,). Det beror på flera faktorer, bl.a. blev räntor på lån i svenska kronor och valutakursförluster högre än 2018. Lägre återbetalningar av EU-avgiften Utgifterna inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen blev (7,) högre än 2018. Det beror framför allt på att återbetalningarna från EU blev ca lägre än 2018. Förklarande faktorer till avvikelserna mot statens budget Utgifterna i statens budget blev lägre än den budget som ursprungligen fastställde. I detta avsnitt analyseras hur stor del av denna skillnad som berodde på reviderade bedömningar av dels de makroekonomiska förutsättningarna, dels antalet personer som tar emot ersättning från olika trans- fereringssystem (volymer). Vidare redovisas hur stor del av skillnaden som beror på nya beslut. Det gäller sådana beslut som fattats av eller . Resterande skillnad beror på andra förklaringsfaktorer och redovisas i kategorin Övrigt. Skillnaderna fördelas också på Utgiftsområden exklusive räntor, Statsskulds- räntor m.m. och nettoutlåning. Resultatet sammanfattas i tabell 2.28 och kommenteras därefter. Tabell 2.28 Förklarande faktorer till skillnaden mellan utfall och budget Utgiftsområden, exklusive räntor1 -3,2 -3,5 -4,2 -2,9 -2,9 -72,9 -74,7 -79,0 -3,5 -0,5 -78,9 1Utgiftsområden som omfattas av det statliga utgiftstaket. 2Riksgäldskontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringsposten. 3Begreppet volym innefattar utgiftsförändringar till följd av bl.a. antal personer i transfereringssystemen, längden som en person finns i ett system samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. 4Utgiftsförändringar till följd av reviderade makroekonomiska förutsättningar. 5Under Utgiftsområden, exkl. räntor ingår förändring av anslagsbehållningar enligt ursprunglig budget. Skillnader till följd av reviderade volymer i olika transfereringssystem Utgifterna blev lägre än i statens budget till följd av ändrade bedömningar av bl.a. antalet personer som tar emot ersättning från olika transfereringssystem (volymer). Det beror bl.a. på att färre personer än beräknat i statens budget fick assistansersättning 2019 och att det beviljade antalet timmar assistansersättning också var något lägre. Det medförde att utgifterna under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Vidare blev utgifterna under utgiftsområde 15 Studiestöd lägre då färre personer än beräknat i budgeten erhöll studiehjälp och studiemedel. Skillnader till följd av den makroekonomiska utvecklingen Skillnader till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar medförde att utgifterna blev lägre än i statens budget. Utgifterna för utgiftsområdena, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m., blev högre än i statens budget till följd av ändrade makro- ekonomiska förutsättningar. Det beror bl.a. på att arbetslösheten var högre 2019 än beräknat i statens budget, vilket medförde högre utgifter under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Utgifterna på anslaget för statsskuldsräntor blev lägre till följd av ändrade makroekonomiska förutsättningar. Det beror på att såväl korta som långa marknadsräntor blev avsevärt lägre än beräknat. Ändrade makroekonomiska förutsättningar medförde vidare att nettoutlåning blev högre än i statens budget. Den försvagade växelkursen medförde att lån i ökade mer än beräknat när ett enskilt lån som förföll refinansierades till en högre växelkurs. Tabell 2.29 Makroekonomiska förutsättningar Procentuell förändring från föregående år: BNP (fp) -0,9 KPI (årsgenomsnitt) -0,1 Antal sysselsatta, 15–74 år -0,2 Arbetslöshet, 15–, procent av arbetskraften SEK/Euro, årsgenomsnitt SEK/USD, årsgenomsnitt 6-mån ränta, årsgenomsnitt -0,7 5-årig statsobligation, årsgenomsnitt -0,4 -1,1 fp=fasta priser, SB=Statens budget. Skillnader till följd av beslut De totala utgifterna blev högre än i statens budget till följd av beslut fattade av . Hela förändringen avser utgifterna för utgiftsområdena, exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. De högre utgifterna är en följd av beslut om högre anslagsnivåer efter förslag i propositionerna om ändringar i statens budget (se avsnitt 2). Sammantaget beslutade om högre anslags- nivåer motsvarande . Av dessa bedöms ca vara förslag som kategoriseras som beslut. Resterande del av anslagsförändringarna, ca , tillfördes främst regelstyrda anslag som påverkas av förändringar i volym eller makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag) utan att någon ny reform hade föreslagits. För mer information om vilka förslag i propositionerna som bedömdes vara beslut respektive tillskott till regelstyrda transfereringsanslag, se ekonomiska vårproposition (prop. 2018/19:100 tabell 6.10) och budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 tabell 7.16). Skillnader till följd av övriga orsaker Av övriga orsaker blev utgifterna lägre än i statens budget. nettoutlåning (inkl. kassamässig korrigering) och statsskuldsräntor blev lägre. Utgiftsområdenas utgifter (exkl. statsskuldsräntor) blev lägre. Inom framför allt följande sju områden blev utgifterna lägre än i statens budget av övriga orsaker: 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, 16 Utbildning och universitets- forskning, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt 27 Avgiften till Europeiska unionen. I avsnitt 2.6 Utfall per utgiftsområde finns detaljerade kommentarer till skillnaden mellan utfall och anvisade belopp i den ursprungliga budgeten. nettoutlåning blev lägre än i statens budget av övriga orsaker, vilket beror på att beslutade att minska valutareserven genom att inte refinansiera tre lån hos som förföll . Enligt 3 kap. 12 § budgetlagen (2011:203) får regeringen besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas, om det är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra samhällsekonomiska skäl. beslutade regeringen om indragning av anslagsmedel om totalt , främst avseende anslagssparanden . Tabell 2.30 Indragningar 2019 Avgifter till internationella organisationer Offentligt biträde i utlänningsärenden Bidrag till folkhälsa och sjukvård Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2020 Nystartsjobb och stöd för yrkesintroduktionsanställningar Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Statligt stöd till vuxenutbildning Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Energieffektivisering och renovering av flerbostadshus och utomhusmiljöer Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder för Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Avgiften till Europeiska unionen Det är mindre än 2018. De 40 indragningar, som översteg , omfattar av totalbeloppet . I tabell 2.29 redovisas samtliga indragningar som är större än . De flesta indragningarna av anslagsmedel rör anslagssparande Den största indragningen, som uppgick till , avsåg avgiften till Europeiska unionen. Den näst största indragningen gjordes av kommunersättningar vid flyktingmottagande och uppgick till . Båda dessa indragningar avsåg anslagssparande. Enligt 3 kap. 8 § budgetlagen får ett anslag tillfälligt överskridas genom att en kredit, motsvarande högst av det anvisade anslaget (anslagskredit), tas i anspråk. Året därpå ska tillgängliga medel reduceras med ett belopp som motsvarar den utnyttjade anslagskrediten. Med bemyndigande får regeringen även besluta att ett anslag får överskridas, om det är nödvändigt för att täcka särskilda utgifter i en verksamhet. Utgifterna ska inte ha varit kända då anslaget anvisades. Regeringen får även fatta beslut om att överskrida ett anslag för att uppfylla ett av beslutat ändamål med anslaget. Regeringen beslutade om två medgivna överskridanden . Tabell 2.31 Medgivna överskridanden Ersättning för räddningstjänst m.m. I statens budget anvisades för anslaget 2.3 Ersättning till räddningstjänst m.m. inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (Ju2019/03959/LP/delvis, Ju2019/03767/SSK). Det medgivna överskridandet utnyttjades inte. I statens budget anvisades för anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Regeringen medgav i beslut att anslaget fick överskridas med (A2019/02181/SV). Det medgivna överskridandet utnyttjades inte. I följande avsnitt (2.6.1–2.6.27) presenteras utfallet per utgiftsområde. Här ges en samlad bild över hur regeringen har utnyttjat de finansiella befogenheter som regeringen har inom respektive utgiftsområde. Anslagen redovisas i tabeller som i första hand visar utfallet för de största anslagen inom respektive utgiftsområde. Tabellerna visar även anslag vars utfall avviker från statens ursprungliga budget med . Anslag som anvisats visas dock bara om utfallet avviker . Tabellerna visar också anslag där utfallet avviker från de totalt anvisade medlen (statens budget och ändringar i budgeten) med . Anslag som totalt anvisats visas endast då utfallet avviker . För varje utgiftsområde kommenteras först skillnader mellan den ursprungligen beslutade budgeten och utfall. Därefter jämförs även utfallet med utfallet . I de fall förklaringarna sammanfaller görs analysen samlat, under respektive utgiftsområde. En redovisning av samtliga anslag finns i bilaga 2. Förutom anslagsutfallet redovisas, per utgiftsområde, hur regeringen har utnyttjat beställningsbemyndiganden samt bemyndiganden avseende statlig utlåning, garantier, inomstatliga lån och övriga krediter. Av redovisningen framgår även hur bemyndiganden att lämna kapitaltillskott till bolag eller utvecklingsbanker har utnyttjats. Flertalet av bemyndigandena utgörs av årliga bemyndiganden som lämnar i samband med besluten om statens budget och om ändringar i denna. I redovisningen hänvisas inte till riksdagsbeslutet i de fall ett bemyndigande har lämnats i samband med besluten om statens budget eller i beslut om ändring i budgeten . Om däremot ett bemyndigande har lämnats görs en hänvisning till riksdagsbeslutet. En redovisning av samtliga beställnings- bemyndiganden finns i bilaga 3. Efter de 27 avsnitten om de olika utgiftsområdena följer en redogörelse för posterna Förändring av anslagsbehållningar (avsnitt 2.6.28), nettoutlåning (avsnitt 2.6.29), och Kassamässig korrigering (avsnitt 2.6.30). Alla dessa poster hör till budgetens utgiftssida. Avslutningsvis redovisas även Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 2.6.31). Tabell 2.32 UO 1 Anslag ledamöter och partier m.m. -0,9 Allmänna val och demokrati -2,4 Utgiftsområdet omfattar Statschefen, samt ombudsmän, och samepolitiken, m.m., länsstyrelserna, demokratipolitik och mänskliga rättigheter, nationella minoriteter, medier och Sieps samt insatser för att stärka delaktigheten i EU-arbetet. Utfallet uppgick till , vilket är (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (2,). Utfallet för anslaget 2:3 fastighetsanslag blev , vilket är (16,) högre än vad som anvisades i budgeten. Riksdags- förvaltningen fick behålla anslagssparandet på för att genomföra uppskjutna underhållsprojekt, vilket förklarar skillnaden mot budgeten. Utfallet för anslaget 4:1 m.m. blev , vilket är (0,) lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade ytterligare . Av detta var för att finansiera högre kostnader för utrikesförvaltningen på grund av ändrade växelkurser. Omval till kommunfullmäktige i medförde högre utgifter Utfallet för Anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati blev , vilket är lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade anslaget ytterligare för att bl.a. finansiera omval till kommunfullmäktige i . Det ordinarie valet upphävdes på grund av att en postsäck med förtidsröster av miss- tag inte nått valnämnden för räkning. Nya former av mediestöd ger högre utgifter än beräknat och jämfört med föregående år Utfallet för anslaget 8:1 Mediestöd uppgick till . Det är (3,) högre än anvisat i statens budget och (3,) högre än föregående år. infördes ett nytt mediestöd genom mediestödsförordningen (2018:2053). nya stödformer, stöd för lokal journalistik i områden med svag bevakning och innovations- och utvecklingsstöd. I enlighet med propositionen Höständringsbudget tillfördes anslaget för att finansiera de nya stödformerna. har driftstöd betalats ut till 77 dagstidningar jämfört med 73 föregående år. Det utbetalda driftstödet, som är en del av mediestödet uppgick till , vilket är högre än 2018. De nya delarna av mediestödet uppgick tillsammans till vilket också bidrog till högre utgifter än 2018. Stöd till politiska partier Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på . De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndigandet och de utestående åtagandena uppgick till Tabell 2.34 UO 1 Inomstatliga lån investeringar som används i verksamheten investeringar i fastigheter och tekniska anläggningar har beslutat om låneramar på för . Utestående lån vid utgången av 2019 var . iakttagelser – årlig revision i har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. i har överskridit det av regeringen beslutade avseende beställningsbemyndigandet för anslag 1:1 ap 18 Regionala tillväxtåtgärder under utgiftsområde 19 genom att ingå åtaganden på för . Dessa åtaganden framgår inte av bemyndiganderedovisningen i årsredovisningen. Fi 2019:2 Vanans makt – regeringens styrning av länsstyrelserna har granskat regeringens styrning av länsstyrelserna. Regeringen har i skrivelse om Vanans makt – regeringens styrning av länsstyrelserna (skr. 2018/19:117) redovisat vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:KU2, rskr. 2019/20:142). RiR 2019:14 Enklare att starta företag – statliga insatser för en digital process har granskat de statliga myndigheternas insatser för att underlätta för företagare att starta företag med hjälp av digitalisering. Regeringen har i skrivelsen om statliga insatser för att underlätta nyföretagande genom digitalisering (skr. 2019/20:42) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas i förhållande till granskningsrapportens slutsatser. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Tabell 2.35 UO 2 Anslag -55,9 -2,1 -0,1 -13,5 -0,7 -30,8 -0,8 -2,7 -2,3 Utgiftsområdet omfattar utgifter för allmän offentlig förvaltning, inklusive finansförvaltning och finansiell tillsyn m.m., utgifter för de statliga tjänstepensionerna, statistik och fastighetsförvaltning. Utfallet uppgick till , vilket är (2,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utgifterna (5,) högre. Svag kronkurs medförde högre utgifter Utfallet för anslaget 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter blev , vilket är (13,) högre än den ursprungliga budgeten och (10,) högre än utfallet . Den svagare kronkursen innebar att utgifterna för kapitaltillskottet till Asiatiska för infrastrukturinvesteringar blev högre än beräknat och föregående år. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade därför ytterligare . Utfallet för anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning blev , vilket är (18,) högre än föregående år. Myndigheten för digital förvaltning startade . Statens servicecenter tog över servicekontor Utfallet för anslaget 1:19 Statens servicecenter blev , vilket är högre än utfallet . Statens servicecenter ansvarar fr.o.m. för en samlad organisation för att ge statlig lokal service till med- borgare och företag i hela landet. Anslaget 1:19 Statens servicecenter finansierade dock de lokala servicekontoren , även fram t.o.m. då servicekontoren drevs i samarbete mellan , och . På servicekontoren kan enskilda få hjälp med frågor om ärenden som handläggs av , och samt få generell information och hjälp att använda myndigheternas självbetjäningstjänster. Tabell 2.36 UO 2 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om två beställningsbemyndiganden på . Totalt har utnyttjats . Tabell 2.37 UO 2 Utlåning 1Lån till ges med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). I nettoutlåning redovisas lånen till kassamässigt, och uppgår till , utan valutaomvärdering. Jämfört med 2018 minskade utlåningen till med på grund av en minskad valutareserv. I ovanstående tabell redovisas lånen valutaomvärderade till bokslutskurs. Tabell 2.38 UO 2 Garantier Garanti till insättare i utländska instituts filialer i Garantikapital i Europeiska investeringsbanken (EIB)4 Garantikapital i Nordiska investeringsbanken (CEB)6 Pensionsgaranti (inkl. efterborgen) Akademiska Garantikapital Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB)8 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. Åtagandet för insättningsgarantin avser . 2Om vissa villkor i lag (2008:812) är uppfyllda ges en möjlighet att ställa ut garantier för att skydda dessa insättare. 3Lagen (1999:158) om investerarskydd. För investerarskyddet saknas uppgifter om storleken på de skyddade tillgångarna. 2008/09:116, bet 2008/09: FiU36, rskr. 2008/09:200. 2010/11:1, bet. 2010/11:FiU2, rskr. 2010/11:139. 2011/12:1, bet. 2011/12:FiU2, rskr. 2011/12:104. 7I samband med bolagisering av statliga affärsverk beslutade om statliga borgen för överlåtna pensionsåtaganden (prop. 1991/92:150, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:350). Utfallet avser pensionsskulden per . 2015/16:99, bet. 2015/16:FiU21, rskr. 2015/16:311. Tabell 2.39 UO 2 Inomstatliga lån Statens fastighetsverks investeringar i fastigheter Statens järnvägars långfristiga lån exkl. finansiell leasing1 investeringar i mark, anläggningar och lokaler - anläggningstillgångar som används i verksamheten 2013/14:1, bet. 2013/14:FiU2, rskr. 2013/14:135. har beslutat om låneramar på inom utgiftsområdet. Utestående lån vid utgången av 2019 var . Tabell 2.40 UO 2 Övriga krediter Kredit för infriande av kapitalgarantier till internationella Kredit för infriande av garantier (ordinarie Kammarkollegiets behov av likviditet för inrättande av nya - behov av likviditet i Kammarkollegiets kredit för statliga försäkringssystemet6 1Lagen (1995:1571) om insättningsgaranti. 2Lagen (1999:158) om investerarskydd. 2001/02:1 (vol. 1, bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34). 4Regeringen har beslutat om en obegränsad kredit med stöd av 5 kap. 1§ budgetlagen (2011:203). 5Budgetlag (2011:203) och förordning (2011:211) om utlåning och garantier. 1995/96:105, bet. 1995/96:FiU11, rskr. 1995/96:191). har beviljat krediter inom utgiftsområdet, bl.a. för insättningsgarantin och investerarskyddet. RiR 2019:8 Köp på saklig grund – myndigheters skydd mot förtroendeskadliga närståendetransaktioner har granskat fem myndigheters skydd mot förtroendeskadliga närståendetransaktioner. Regeringen har i skrivelsen om Köp på saklig grund (skr. 2018/19:148) redovisat sin övergripande bedömning med anledning av iakttagelser och slutsatser och att ytterligare åtgärder kommer vidtas under innevarande mandatperiod. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:FiU17, rskr. 2019/20:29). RiR 2019:28 Föråldrade it-system – hinder för en effektiv digitalisering har granskat förekomsten av föråldrade it-system i statsförvaltningen. Regeringen har i skrivelsen om föråldrade it-system i statsförvaltningen (skr. 2019/20:82) redovisat sin övergripande bedömning samt vilka åtgärder som vidtagits med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2019:32 Konsumentskyddet på det finansiella området – förutsättningar och statlig tillsyn har granskat om regeringen, och har skapat förutsättningar för att tillsynen ska kunna bidra till ett högt konsumentskydd inom det finansiella området. Även omfattningen av åtgärder för att stärka konsumentskyddet inom premiepensionssystemet har undersökts och om samverkan mellan , och bidrar till ett högt konsumentskydd. Regeringen har i skrivelsen om konsumentskyddet på det finansiella området (skr. 2019/20:128) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2019:34 Nationalräkenskaperna – en stabilare grund för finanspolitiken. har granskat om nationalräkenskaperna har tillräckligt god kvalitet för att utgöra underlag för välinformerade finanspolitiska beslut. Regeringen har i skrivelsen om Nationalräkenskaperna – en stabilare grund för finanspolitiken (skr. 2019/20:134) redovisat bedömningar av de iakttagelser och de rekommendationer har redovisat samt vilka åtgärder som avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har granskat om Svenska verksamhetsform är ändamålsenlig och lämplig. Regeringen har i skrivelsen om (skr. 2019/20:108) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2019:38 Det finanspolitiska ramverket – regeringens tillämpning 2019 har granskat regeringens tillämpning av det finanspolitiska ramverket och rapporten innehåller rekommendationer till regeringen om hur myndigheten bedömer att tillämpningen kan bli mer tydlig och transparent. Ärendet bereds inom , och regeringen kommer att återkomma till med en skrivelse. 2.6.3Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Tabell 2.41 UO 3 Anslag -0,3 Utgiftsområdet omfattar beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Förutom dessa verksamheter ingår även verksamhet för bl.a. folkbokföring och brottsbekämpning. , och är förvaltningsmyndigheter för respektive område. Utfallet uppgick till och blev därmed lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med utfallet ökade utgifterna med (0,). Utfallet för anslaget 1:1 uppgick till . (1,) lägre jämfört med föregående år. Att utfallet blev lägre beror framför allt på beslut om att de verksamheter som avser lokal statlig service vid servicekontor ska bedrivas av Statens servicecenter (se 5.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning). RiR 2019:12 kontroll – en träffsäker verksamhet? har granskat om har utformat sin kontrollverksamhet på ett effektivt sätt. Regeringen har i skrivelsen om kontroll (skr. 2019/20:35) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:SkU7, rskr. 2019/20:149). Tabell 2.42 UO 4 Anslag -0,7 -0,5 Ersättning för skador på -14,3 avseende EU:s inre säkerhet -27,9 Utgiftsområdet omfattar i huvudsak utgifter för kriminalpolitiskt inriktad verksamhet och rättsväsendet i övrigt. Utgiftsområdet innefattar myndigheter inom polisen och åklagarväsendet, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår bl.a. , och . Utfallet uppgick till och blev därmed (2,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utgifterna (7,) högre.