prop · H703100 · 2020-04-15 00:00:00 — Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som finansieras från anslaget 1:18 Myndigheten för digital förvaltning inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning bör flyttas till utgiftsområde 22 Kommunikationer. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 2 Samhälls- ekonomi och finansförvaltning med motsvarande belopp. Regeringens förslag: De ändamål och verksamheter som avser lån till körkort och som finansieras från anslaget 1:13 Lån till körkort inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv flyttas till utgiftsområde 22 Kommunikationer. Skälen för regeringens förslag: Lån till körkort kan lämnas till vissa arbetslösa för körkortsutbildning för behörighet B inom utgiftsområde 22 Kommunikationer finns ansvaret för andra frågor som rör körkort. Regeringen anser att det är mer ändamålsenligt att ansvaret för dessa frågor är samlade inom samma utgiftsområde än som inom olika. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att de ändamål och verksamheter som avser lån till körkort och som finansieras från anslaget 1:13 Lån till körkort inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv flyttas till utgiftsområde 22 Kommunikationer. beräknas förslaget öka utgiftsramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer med och minska utgiftsramen för utgiftsområde 14 Arbets- marknad och arbetsliv med motsvarande belopp. 11.3Ändrat namn på utgiftsområde Regeringens förslag: Utgiftsområde 19 ändrar namn till Regional utveckling. Skälen för regeringens förslag: För att stämma överens med regeringens nya mål för den regionala tillväxtpolitiken bör utgiftsområde 19 benämnas Regional utveckling. Regeringen föreslår därför att utgiftsområde 19 ändrar namn till Regional utveckling. Förslaget medför ändringar i riksdagsordningen. Ett lagförslag finns i avsnitt 2. 2019/20:100 Bilaga 1 Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga finanser Den makroekonomiska utvecklingen............................................................................. 3 Den offentliga sektorns finanser................................................................................... Försörjningsbalans, fasta priser............................................................. Försörjningsbalans, fasta priser, kalenderkorrigerad ......................... Försörjningsbalans, löpande priser ....................................................... Produktivitet och arbetsmarknad.......................................................... Potentiella variabler och resursutnyttjande ......................................... Löner och priser ...................................................................................... Utgiftstak och budgeteringsmarginal.................................................... Utgifter per utgiftsområde –2023................................................. Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter 2014–2023............................................................................................... Den konsoliderade offentliga sektorns finanser ............................... Den offentliga sektorns okonsoliderade tillgångar och skulder samt nettoförmögenhet 2018 .............................................................. 2019/20:100 Bilaga 1 I denna bilaga specificeras prognoserna för den makroekonomiska utvecklingen och den offentliga sektorns finanser. Dessa prognoser beskrivs i avsnitt 4, 7 och 9. Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslags- nivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 1 Den makroekonomiska utvecklingen Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 -5,0 -3,5 BNP i världen, PPP-vägd1 -1,0 BNP i världen, KIX-vägd2 -3,3 -9,0 1BNP sammanviktad med köpkraftsjusterade BNP-vikter enligt . 2BNP sammanviktad med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för svensk utrikeshandel. De senast beräknade vikterna används och därefter skrivs de fram med trenden från de föregående fem åren. 3Den sammanvägda importen i de länder som exporterar till. Respektive lands vikt utgörs av dess andel i svensk varuexport. 4Harmoniserat konsumentprisindex (HIKP). 5Konsumentprisindex (KPI). 6Årsgenomsnitt, procent. Avser refiräntan för euroområdet, dvs. den ränta som banker i euroområdet får betala för lån i från , och Federal funds ränta för . 7Brent, USD per fat. Källor: Macrobond och egna beräkningar. Tabell 1.2 Finansiella variabler Procent, årsgenomsnitt, om inte annat anges. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 -0,3 -0,5 -0,5 -0,5 -0,3 -0,1 -0,3 -0,5 -0,5 -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 -0,4 -0,4 -0,4 -0,2 Växelkurs, kronindex KIX1 Växelkurs SEK per EUR Växelkurs SEK per USD Källor: , Macrobond och egna beräkningar. 2019/20:100 Bilaga 1 Tabell 1.3 Försörjningsbalans, fasta priser Procentuell förändring i fasta priser om inte annat anges. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 -4,0 -0,5 -0,3 -1,1 -2,0 -0,1 -1,2 -1,1 -2,8 -0,3 -0,6 -0,5 -1,2 -10,7 -1,6 -14,1 -3,8 -5,8 -5,3 -0,1 -2,9 -3,0 -0,7 -1,9 -0,2 -0,3 -1,0 -6,0 -5,4 -0,6 -0,3 -0,1 -0,5 -4,8 Anm.: Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna (NR) benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och regioner. 1Löpande priser, miljarder kronor. är referensår för prognosen för försörjningsbalansen i fasta priser. 2Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP föregående år. 3I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 4Export minus import, uttryckt som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter). 5BNP per person i totala befolkningen. Källor: och egna beräkningar. 2019/20:100 Bilaga 1 Tabell 1.4 Försörjningsbalans, fasta priser, kalenderkorrigerad Procentuell förändring i fasta priser om inte annat anges. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 -4,2 -0,7 -0,3 -0,8 -1,7 -1,2 -1,2 -2,5 -0,3 -0,5 -0,6 -0,1 -1,1 -10,9 -1,6 -14,4 -3,8 -5,8 -5,4 -2,9 -2,9 -0,7 -1,9 -0,1 -0,3 -1,1 -6,4 -5,8 -0,4 -0,2 -0,1 -0,5 Anm.: Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna (NR) benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och regioner. 1Löpande priser, miljarder kronor. Beloppen är inte kalenderkorrigerade. är referensår för prognosen för försörjningsbalansen i fasta priser. 2Bidrag till BNP-tillväxten, förändring i procent av BNP föregående år. 3I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 4Export minus import, uttryckt som bidrag till BNP-tillväxt (procentenheter). Källor: och egna beräkningar. Tabell 1.5 Försörjningsbalans, löpande priser Procentuell förändring i löpande priser om inte annat anges. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 -2,9 -9,6 -13,0 -0,5 -4,4 -3,6 -1,6 -2,1 -5,3 -4,5 -2,8 Bytesbalans, procent av Anm.: Med begreppet kommunsektor avses det som i nationalräkenskaperna (NR) benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och regioner. är referensår för prognosen för försörjningsbalansen i fasta priser. 2I summering av BNP utgör importen en avdragspost. 3Enligt definitionen i statistikpublikation Betalningsbalansen. Källor: och egna beräkningar. 2019/20:100 Bilaga 1 Tabell 1.6 Hushållens ekonomi Procentuell förändring för hushållens inkomster. Andel av disponibel inkomst för hushållens sparande. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 -5,4 Räntor och utdelningar, netto6 -0,1 -1,6 -0,2 -0,3 -2,5 -1,1 -0,1 -1,2 -0,3 -2,5 -1,0 -1,3 -7,2 -1,2 -0,6 -4,8 -5,8 -9,3 varav familjer och barn -0,3 -2,3 -1,3 -3,8 -0,1 -1,8 (inklusive pps9) Anm.: Skillnaden mellan begreppen nettosparande och finansiellt sparande är framför allt att kapitalförslitning på hushållens kapitalstock utgör en avdragspost vid beräkningen av nettosparandet, medan investeringsutgifter är en avdragspost vid beräkning av det finansiella sparandet. Om nettoinvesteringar överstiger kapitalförslitningen blir det finansiella sparandet lägre än nettosparandet. 1Löpande priser, miljarder kronor. 2Hushållens reala disponibla inkomst beräknas genom att den nominella inkomsten korrigeras för prisförändringar enligt implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 3Implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter. 4Totala lönesumman för arbetsgivare i och i utlandet till svenska hushåll. 5Består bl.a. av egenföretagares inkomster. 6Vid räntor och utdelningar anges nettobidraget i procentuell volymförändring. 7Består främst av utbetalda privatfonderade avtalspensioner. 8Procentuell andel av disponibel inkomst. 10Total sparkvot = nettosparande inklusive sparande i avtalspensioner (inklusive premiepensionssparande) / (disponibel inkomst + nettosparande i avtalspensioner [inklusive premiepensionssparande]). Källor: och egna beräkningar. 2019/20:100 Bilaga 1 Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 -0,2 -1,9 -2,1 -1,3 -1,6 -0,8 -1,4 -0,1 -0,3 -0,3 -2,4 -0,1 -3,5 -0,7 -1,0 -0,6 -0,6 -0,4 -0,9 -0,8 -0,1 -0,1 Sysselsatta, 15–74 år -1,6 -2,5 -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 15–74 år6 20–64 år6,7 Arbetslösa, 15–74 år -6,1 -5,1 -2,2 -3,9 -6,8 -16,3 15–74 år8 Arbetskraft, 15–74 år 15–74 år9 Befolkning, 15–74 år10 1Nivå, avser tusental om inte annat anges. 2Produktivitet mätt som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme, kalenderkorrigerat. 3Enligt nationalräkenskaperna (NR). Nivå avser miljoner timmar, kalenderkorrigerat. 4Avser antal arbetade timmar enligt NR (kalenderkorrigerat) dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta enligt arbetskraftsundersökningarna (). 5Sysselsättning enligt NR. Näringslivet och offentlig sektor summerar inte till totalt antal sysselsatta enligt . Med begreppet kommunsektor avses det som i NR benämns kommunala myndigheter. Kommunsektorn innefattar både kommuner och regioner. 6Sysselsatta som andel av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 7Sysselsättningsgrad enligt EU:s 2020-mål. 8Arbetslösa som andel av arbetskraften i den aktuella åldersgruppen. 9Arbetskraften som andel av befolkningen i den aktuella åldersgruppen. 10Utfall är ett beräknat årsmedelvärde. Källor: och egna beräkningar. 2019/20:100 Bilaga 1 Potentiella variabler och resursutnyttjande Procentuell förändring i fasta priser om inte annat anges -1,8 -5,2 -3,6 -1,9 -0,4 -0,7 -1,9 -1,2 -1,1 -1,4 -0,7 -0,1 -3,3 -2,4 -1,9 -0,4 -1,1 -1,0 -0,8 -2,4 -2,5 -2,0 -0,5 Potentiell BNP i löpande pris8 Anm.: Fasta priser, referensår 2018, kalenderkorrigerade värden, om inte annat anges. Med potentiell avses den nivå på respektive variabel som skulle uppnås vid ett balanserat konjunkturläge. Potentiella variabler går inte att observera utan bedöms utifrån statistiska modeller och indikatorer. 1Potentiell BNP till marknadspris. 2Nivå, avser miljarder kronor, löpande priser. 3Nivå, avser kronor , marknadspris. 4Nivå, avser miljoner timmar. 5Nivå, avser tusental. 6Skillnaden mellan faktisk och potentiell variabel i procent av potentiell variabel. 7I procent av potentiell arbetskraft. 8Beräknad som potentiell BNP till marknadspris (fasta priser, referensår 2018) multiplicerad med BNP-deflatorn, som är ett prisindex för producerade varor och tjänster. 9Nivå, avser miljarder kronor. Källor: och egna beräkningar. Tabell 1.9 Löner och priser Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 -0,2 -0,2 -0,3 1Nivå, avser miljarder kronor. 2Totala lönesumman för arbetsgivare i och i utlandet till svenska hushåll. 3Nominell löneutveckling, kalenderkorrigerad. Timlönen enligt nationalräkenskaperna (NR) mäts som lönesumman dividerat med anställdas arbetade timmar. Konjunkturlönestatistiken (KL) avser prognos. 5Reallön beräknas som timlön enligt konjunkturlönestatistiken korrigerad för prisförändringar enligt konsumentprisindex. 7KPI med fast ränta. 8KPI med konstanta skatter. 9Harmoniserat index för konsumentpriser. Källor: , och egna beräkningar. 2019/20:100 Bilaga 1 Tabell 2.10 Utgiftstak och budgeteringsmarginal Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 Anm.: Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99) samt bedömning av utgiftstakets nivå 2023 i denna proposition. Källa: Egna beräkningar. Tabell 2.11 Utgifter per utgiftsområde –2023 Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Utfall 2014–2019, prognos 2020, beräknat 2021–2023 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Kultur, medier, 2019/20:100 Bilaga 1 23Areella näringar, landsbygd och -2,3 -1,3 -2,1 vid sidan av statens Anm.: Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99) samt bedömning av utgiftstakets nivå 2023 i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. Tabell 2.12 Utgifternas procentuella andel av takbegränsade utgifter –2023 Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . Utfall 2014–2019, prognos 2020, beräknat 2021–2023 Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och 13Jämställdhet och nyanlända invandrares 2019/20:100 Bilaga 1 Kultur, medier, 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och -0,2 -0,1 -0,1 vid sidan av statens Anm.: Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99) samt bedömning av utgiftstakets nivå 2023 i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. 2019/20:100 Bilaga 1 3 Den offentliga sektorns finanser Tabell 3.13 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 -1,5 -3,8 -1,4 procent av potentiell BNP -0,7 -0,4 -0,9 1Utfall 2019 enligt nationalräkenskaperna (NR), vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 6. 2Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i NR, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 3Inklusive ej fördelade utgifter. 4Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. 2019/20:100 Bilaga 1 Tabell 3.14 Statens finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 -1,3 -2,8 -0,7 -1,8 -0,8 -3,9 1Utfall 2019 enligt nationalräkenskaperna (NR), vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 6. 2Utgörs av bl.a. tillräknade inkomster som bruttoförs i NR, t.ex. kapitalförslitningen av investeringar. 3Inklusive ej fördelade utgifter. 4Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. Tabell 3.15 Ålderspensionssystemets finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 Räntor, utdelningar m.m. -0,1 1Utfall 2019 enligt nationalräkenskaperna (NR), vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 6. 2Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. 2019/20:100 Bilaga 1 Tabell 3.16 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 Skatter och statsbidrag, -0,4 -0,4 -0,6 -0,2 -0,7 -1,0 -0,8 -0,8 -0,8 -0,7 Anm.: Skatter och statsbidrag som andel av BNP inkluderar inkomster från den kommunala fastighetsavgiften. 1Utfall 2019 enligt nationalräkenskaperna (NR), vilket kan skilja sig från regeringens prognos på offentliga sektorns skatteintäkter som redovisas i avsnitt 6. 2Investeringarna inkluderar även köp och försäljningar av fastigheter, netto. 3Inklusive utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. 4Från och med 2019 har måttet resultat efter finansiella poster ersatt måttet resultat före extraordinära poster i redovisning. Källor: och egna beräkningar. Tabell 3.17 Strukturellt sparande Procent av potentiell BNP om inte annat anges. Utfall 2014–2019, prognos 2020–2023 Finansiellt sparande, miljarder kronor Finansiellt sparande, procent av BNP -1,5 -3,8 -1,4 -0,1 -0,2 -0,5 -0,6 -0,3 -0,2 -0,3 -0,4 -0,1 -0,4 -0,1 -0,7 -0,4 -0,9 -1,8 -5,2 -3,6 -1,9 -0,4 1Engångseffekter rör återbetalningen av försäkringspremier från Försäkring. Engångseffekter 2014– 2016 beror på periodiseringar av avgift till EU. inkluderar även en engångsinbetalning av skatt från en internationell koncern. 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. 2019/20:100 Bilaga 1 Tabell 3.18 Den offentliga sektorns okonsoliderade tillgångar och skulder samt nettoförmögenhet 2018 Statens nettoförmögenhet inkl. löneskatt på 1Maastrichtskulden är redovisad konsoliderad i denna tabell. Posten Övrigt inkluderar konsolideringsfaktorn mellan staten, ålderspensionssystemet och kommunsektorn samt skillnader mellan marknadsvärdet och den nominellt värderade Maastrichtskulden. 2Statens nettoförmögenhet redovisad med löneskatt på kommunsektorns pensionsskuld är i enlighet med redovisningen i årsredovisningen för staten. Källor: och egna beräkningar. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2019/20:100 ekonomiska vårproposition