prop · H80363 · 2020-12-15 00:00:00 — Utveckling av individuellt riktat stöd för att lämna kriminalitet En viktig åtgärd för att förebygga brottslighet är att samhället erbjuder stöd till individer för att lämna en kriminell bana. I enlighet med det brottsförebyggande programmet har regeringen på olika sätt verkat för att sådana insatser utvecklas. När det gäller insatser riktade specifikt till unga som har begått brott och behöver hjälp för att vända riktning finns olika lokala samverkansformer mellan framför allt socialtjänst, polis och skola kring stödåtgärder på Sociala insatsgrupper, som är en sådan arbetsmetod, har följts Skr. 2020/21:63 upp och utvärderats av på uppdrag av regeringen. 2020 redovisade myndigheten en utvärdering av verksamhetens effekter på och betydelsen av lokala variationer. Studien visade att kriminaliteten bland de unga minskade oavsett typ av insats från . Däremot var det inte möjligt att avgöra om sociala insatsgrupper gav bättre eller sämre resultat jämfört med ordinarie insatser. Inom ramen för uppdrag att främja kompetens- och kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården – 2022 ska myndigheten fortsatt stödja kommunerna i arbetet med att systematiskt följa upp den egna verksamheten och utveckla arbetsformer för det lokala arbetet med sociala insatsgrupper baserade på bästa tillgängliga kunskap. I regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten finns en punkt som bland annat handlar om att stärka närvaron av fältarbetare och samt att fortsätta arbetet med sociala insatsgrupper. För att stärka samhällets stöd till den som vill lämna kriminella eller våldsbejakande extremistiska miljöer och grupperingar gav regeringen i uppdrag till Kriminalvården, , (SiS) och att ta fram ett gemensamt nationellt avhopparprogram. Uppdraget är en del av regeringens 34- punktsprogram mot gängkriminaliteten. Initiativet syftar till att samordna, förstärka och utveckla de avhopparverksamheter som bedrivs enskilt av kommunerna. I en delredovisning av uppdraget presenterade myndigheterna en övergripande strategi och struktur för ett nationellt arbetssätt kring avhopp. Uppdraget ska slutredovisas . Sluta skjut – en fokuserad insats mot kriminella grupper i utsatta områden Högaktiva kriminella utgör en mycket liten del av befolkningen men står för en stor del av de grova våldsbrotten. Att minska motivationen bland dessa grupper att begå brott är därför en viktig brottsförebyggande åtgärd. I det brottsförebyggande programmet uppmärksammades att metoder som kombinerar riktade polisiära insatser mot högaktiva kriminella med erbjudanden om socialt stöd för att underlätta avhopp bedömts som bedrevs pilotprojektet skjut i i samverkan mellan Brå, , och Målsättningen var att förebygga skjutningar och andra grova våldsbrott kopplade till kriminella grupper. metoden gruppvåldsintervention (GVI), som går ut på att göra det svårare att vara delaktig i gängkriminalitet och lättare för den som vill lämna ett våldsamt liv att få rätt stöd. Det grova våldet i form av skjutningar och sprängningar minskade i jämfört med de två Med stöd av Brå genomförs en effektutvärdering för att belysa om minskningen i våldsbrott kan kopplas till arbetet inom ramen Utvärderingen planeras vara klar . universitet genomför en processutvärdering för att studera hur 2020/21:63 projektet har planerats och genomförts. Enligt beslut av myndigheterna fortgår arbetet med projektet i som satsningen utvärderas. Om metoden visar sig vara framgångsrik kan den spridas till andra områden i med liknande problem. Åtgärder för att minska tillgången till alkohol och narkotika Enligt studier från bland andra och Brå finns det en tydlig koppling mellan kriminalitet och missbruk och beroende av alkohol och narkotika. Det handlar om såväl våldsbrott, trafikbrott och stölder som om att smuggling av narkotika och alkohol är en inkomstkälla för den organiserade brottsligheten. En stor andel av de personer som fortsätter att begå brott efter ungdomsåren har också olika beroenderelaterade problem. Försäljning och distribution av narkotika är också den kriminella verksamhet som har bedömt vara mest problematisk i de utsatta områdena. presenterade regeringen en rad nya åtgärder för att skärpa arbetet mot narkotika. fick i uppdrag att stärka bekämpningen av illegal handel med narkotika, bland annat genom utveckling av arbetsmetoder och samverkan med berörda myndigheter. Uppdraget ska redovisas senast . fick Brå i uppdrag att studera narkotikamarknader i . I uppdraget ingår att belysa kopplingar mellan narkotikamarknaderna och annan brottslighet samt redovisa hur rättsväsendets och samhällets motåtgärder skulle kunna stärkas. Uppdraget ska redovisas . tillsatte regeringen vidare en utredning med uppdrag att se över postlagens bestämmelser om tystnadsplikt i syfte att underlätta de brottsbekämpande myndigheternas arbete att förhindra illegal handel via post med bland annat narkotika (dir. 2020:51). Uppdraget ska redovisas . Inom ramen för 34-punktsprogrammet mot gängkriminalitet har regeringen tillsatt en utredning som bland annat ska föreslå ändringar i lagstiftningen som innebär en skärpt straffrättslig reaktion mot narkotikaförsäljning (dir. 2020:62). Uppdraget ska redovisas . Regeringen har inlett arbetet med att ta fram en ny ANDTS-strategi (alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel). Som ett led i strategiarbetet redovisade på uppdrag av regeringen åtgärdsförslag för att förebygga användning samt medicinska och sociala skadeverkningar av narkotika. Åtgärder har också vidtagits för att motverka illegal hantering av punktskattepliktiga varor (se avsnitt 6.2), vilket är av stor betydelse för att störa ut och förebygga organiserad smuggling till av sådana varor, bland annat alkohol. Insatser för att minska återfall i brott Personer som upprepade gånger begår brott står för en relativt stor andel av den totala brottsligheten i samhället. därför centralt för minskad brottslighet. I enlighet med den målsättning som uttrycktes i Tillsammans mot brott har regeringen genom bland annat lagstiftning och uppdrag till myndigheter verkat för att utveckla och förstärka insatserna för att motverka återfall i brott. träder den nya påföljden ungdomsövervakning i kraft (prop. 2019/20:118). Påföljden ska tillämpas i fall där varken ungdomsvård eller ungdomstjänst utgör en tillräckligt ingripande straffrättslig reaktion med hänsyn till brottslighetens straffvärde och art samt den unges tidigare brottslighet. Rätten ska få bestämma tiden för ungdomsövervakning till lägst och högst . Den som döms till ungdomsövervakning ska följa en individuellt utformad verkställighetsplan, som bland annat ska innehålla föreskrifter om inskränkningar i den dömdes rörelsefrihet, som utgångspunkt i form av så kallad helghemarrest. Verkställighetsplanen ska även få reglera frågor om bland annat den dömdes boende, skolgång eller annan sysselsättning, missbruksbehandling och andra åtgärder som syftar till att förebygga att den dömde återfaller i brott eller på annat sätt utvecklas ogynnsamt. Kriminalvården ska ansvara för verkställigheten av påföljden. Tiden efter villkorlig frigivning är särskilt känslig när det gäller risken för återfall i brott. I propositionen Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning (prop. 2018/19:77) lämnade regeringen förslag om att stärka Kriminalvårdens möjligheter att vidta kontroll- och stödåtgärder gentemot villkorligt frigivna. Lagändringarna, som bland annat innebär utökade möjligheter till kontroll med fotboja och förverkande av villkorligt medgiven frihet på grund av misskötsamhet, trädde i kraft . Inom ramen för 34-punktsprogrammet mot gängkriminalitet beslutade regeringen propositionen En tydligare koppling mellan villkorlig frigivning och deltagande i återfallsförebyggande åtgärder (prop. 2020/21:18). I propositionen föreslås att den villkorliga frigivningen ska kunna skjutas upp i större utsträckning än för den som inte deltar i eller missköter återfallsförebyggande åtgärder eller andra åtgärder som kan hjälpa den dömde att anpassa sig i samhället. Vidare föreslås utökade möjligheter att skjuta upp den villkorliga frigivningen även vid annan misskötsamhet . Lagändringen föreslås träda i kraft . Regeringen har beslutat lagrådsremissen Utökade kontroll- och stödåtgärder avseende skyddstillsynsdömda. I lagrådsremissen föreslås bland annat att skyddstillsynen ska vara förenad med övervakning om inte annat beslutas och att möjligheten att föreskriva villkor om var den dömde ska vistas eller inte får vistas görs tydligare. Det föreslås även att Kriminalvården ska kunna fatta beslut om elektronisk övervakning av den dömde för att kontrollera att en föreskrift följs. Vidare lämnas förslag som syftar till att ytterligare stärka möjligheterna för Kriminalvården att vidta kontrollåtgärder avseende dem som villkorligt frigetts från ett fängelsestraff. Förslagen innebär att möjligheten att föreskriva villkor om var den villkorligt frigivne ska vistas eller inte får vistas görs tydligare. Det föreslås också ökade möjligheter för Kriminalvården att fatta beslut om elektronisk övervakning av den villkorligt frigivne. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2020/21:63 Eftersom merparten av de klienter som tas in i anstalt avtjänar fängelsestraff som är kortare än är samverkan mellan Kriminalvården och andra aktörer, exempelvis Arbetsförmedlingen, , kommuner och regioner, avgörande för ett väl fungerande återfallsförebyggande arbete. Regeringen har därför beslutat om en försöksverksamhet med så kallade inslussningsgrupper, som innebär att Kriminalvården och lokala aktörer på den intagnes hemort samordnar stöd på individnivå för att förebygga återfall i brott. Försöksverksamheten pågick 2020 vid tre frivårdskontor. Brå har i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten och bedöma förutsättningar för att bedriva den nationellt. Uppdraget ska redovisas . Kriminalvården har även på uppdrag av regeringen utökat arbetet med att integrera insatser mot våldsbejakande extremism i det återfallsförebyggande arbetet samt intensifierat arbetet med att ta fram effektiva behandlingsprogram för våldsutövare (se vidare nedan). När det gäller återfallsförebyggande insatser riktade till unga som begått brott har SiS reviderat myndighetens riktlinjer för vård och behandling inom den slutna ungdomsvården i syfte att i större utsträckning fokusera på förberedelser inför frigivning, utslussning och återanpassning i samhället och ett liv utan kriminalitet. Om det saknas en stabil planering för tiden efter frigivning från sluten ungdomsvård är eventuella positiva effekter av verkställigheten svåra att bibehålla och risken för återfall i brott ökar. Därför behövs en fungerande samverkan mellan SiS och kring utslussning och planering för tiden efter avslutad verkställighet. uppdaterade arbete med barn och unga som begår brott (se ovan) innehåller förtydliganden kring SiS och ansvar i samband med sluten ungdomsvård. SiS har vidare inlett ett pilotprojekt med en modell för tidig behovsbedömning i samverkan med bland annat och en sammanhållen vårdkedja för ungdomar med allvarligt normbrytande beteende som till exempel kriminalitet. Inom projektet har fem ungdomshem prövat ett nytt arbetssätt som innebär att ett tvärprofessionellt bedömningsteam tidigt under akutvistelsen kartlägger och bedömer risk för återfall i kriminalitet eller annat antisocialt beteende. En uppföljning av pilotprojektet visar att arbetssättet ger goda förutsättningar för att bedöma ungdomens behov av insatser och bidrar till att professionalisera akuttjänsten. Utveckling av behandlingsinsatser till våldsutövare Effektiva metoder för behandling av våldsutövare är viktigt ur ett brottsförebyggande perspektiv, både vad avser våld i allmänhet och våld i nära relationer. I enlighet med målsättningen i det nationella brottsförebyggande programmet har regeringen verkat för att fler insatser mot våldsutövare ska utvecklas. Med utgångspunkt i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor fick 2017 i uppdrag av regeringen att ta fram metoder för och hälso- och sjukvårdens behandlingsarbete med våldsutövare som inte är Uppdraget redovisades i rapporten . 2020/21:63 Behandlingsmetoder för personer som utövar våld i nära relationer. Rapporten utgör en viktig grund för det fortsatta arbetet. har genom regleringsbreven fått i uppdrag att fortsatt stödja utvecklingen av vård- och omsorgsarbete när det gäller mäns våld mot kvinnor inklusive hedersrelaterat våld och förtryck. I uppdraget ingår bland annat att vidareutveckla kunskapsstöd till berörda verksamheter för uppföljning av arbetet med våldsutsatta och våldsutövare samt att stödja ett pilotprojekt med en stödtelefon för våldsutövare som bedrivs av i . Av myndighetens redovisning av uppdraget ska det även framgå hur man har verkat för att utveckla fler insatser mot våldsutövare på nationell och lokal nivå. Genom ett regeringsuppdrag till Kriminalvården har också arbetet med att utveckla mer effektiva behandlingsmetoder för frihetsberövade våldsutövare intensifierats. Enligt uppdraget ska Kriminalvården ytterligare utveckla behandlingsinsatserna för personer som dömts för våldsbrott mot närstående inklusive hedersrelaterade brott samt öka antalet klienter som genomgår behandling. Uppdraget ska slutredovisas senast . inleddes pilotförsök med de nyframtagna behandlingsprogrammen Predov och som riktar sig till personer har som begått våldshandlingar mot närstående respektive sexualbrottsförövare. Försöksverksamheter inleddes också med våldspreventiva program riktade till hedersbrottsdömda och våldsbejakande extremister. I en delredovisning uppgav Kriminalvården att uppdraget har inneburit att myndigheten kunnat arbeta kraftfullt och kommit långt med arbetet för bättre behandlingsprogram för de aktuella klientgrupperna och har skapat förutsättningar för att fördubbla antalet klienter som fullföljer relationsvåldsprogram. Kriminalvården har arbetat med det våldspreventiva behandlingsprogrammet Puls och myndigheten inledde samverkan med SiS för att anpassa och sprida Puls till ungdomar med våldsproblematik. implementerades programmet i ett pilotprojekt vid två institutioner för sluten ungdomsvård. En uppföljning av hur deltagande ungdomar tagit till sig behandlingsprogrammet och hur behandlingspersonal uppfattat genomförandet tyder på att programmet kan tillämpas vid SiS. SiS har även inlett implementeringen av behandlingsprogrammet Stoppa Bas, som riktar sig till unga som dömts för sexualbrott. 6.2Ökad formell och informell kontroll Målsättningar i Tillsammans mot brott – Att utveckla rättsväsendets arbete för att öka upptäcktsrisken. – Att myndigheter utanför rättsväsendet i högre grad bidrar till att stärka samhällets kontrollfunktioner. – Att näringslivets bidrag till ökad upptäcktsrisk utvecklas. – Att fler enskilda ges möjlighet att bidra i det brottsförebyggande Ökad polisiär närvaro där den behövs bäst Ett syfte med ombildningen av polisen 2015 var att stärka den lokala närvaron och tillgängligheten. Lokalt polisarbete är viktigt inte minst för att förebygga brottslighet bland unga, stoppa nyrekrytering till kriminella nätverk och skapa ökad trygghet i offentliga miljöer. Enligt det brottsförebyggande programmet ska regeringen verka för att den polisiära närvaron ökar där den behövs bäst. I budgetpropositionen inledde regeringen en satsning på 10 000 fler polisanställda jämfört med antalet anställda i myndigheten . För att skapa förutsättningar för reformen har regeringen ökat myndighetens anslag samt etablerat två nya polisutbildningar med start . bedömer att målet är möjligt att nå. hade myndigheten kommit halvvägs mot målet om 10 000 fler polisanställda . För att följa upp ambitionen att stärka den lokala närvaron har regeringen begärt återrapportering av olika slag. har i uppdrag enligt regleringsbrevet att redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå samt i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. ingår i uppdraget även att beskriva vilka åtgärder som har vidtagits för att knyta rätt kompetens och erfarenhet till funktionen i syfte att skapa gynnsamma förutsättningar för ett långsiktigt brottsförebyggande arbete i lokalsamhället. Enligt regleringsbreven ska myndigheten fortsatt redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att åstadkomma en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet. beslutade om en strategisk verksamhetsplan för perioden –2024. Syftet med verksamhetsplanen är att förbättra förutsättningarna för verksamheten att utvecklas i linje med de långsiktiga målen, bland annat en stark lokal närvaro. I planen anges att lokalpolisområdena kommer att prioriteras vid fördelningen av nya personalresurser, i syfte att stärka det lokala brottsförebyggande arbetet. Ett led i detta är att öka antalet områdespoliser i samtliga polisregioner. I planen anges även att ska effektivisera sitt arbete genom att ta till sig de möjligheter som digitaliseringen ger, bland annat genom besluts- och analysstöd genom automatisering samt vid interaktion med medborgarna. kommer att bekämpa brottslighet där den finns, oavsett om det sker i den virtuella eller fysiska världen. Med utgångspunkt i ett regeringsuppdrag tog fram en strategi för arbetet i utsatta områden. Enligt strategin är en huvudinriktning för arbetet att den lokala polisen ska ges förutsättningar att vara fysiskt närvarande i de utsatta områdena. Myndigheten har också genom temporära insatser kraftsamlat i ett antal särskilt utsatta områden runt om i landet, exempelvis inom ramen för den nationella särskilda händelsen Operation Rimfrost . Effektivare regelverk för ordningsvakter I skrivelsen Tillsammans mot brott framgår att regeringen ska verka för att väktare och ordningsvakter används på ett ändamålsenligt sätt för att öka chanserna för att brott upptäcks. Ordningsvakter ska inte och kan inte ersätta polisen, men deras arbete är ett viktigt bidrag till det brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet. användning av ordningsvakter kan på ett bättre sätt tillgodose samhällets behov av trygghet och ordning på allmän plats och frigöra resurser för till andra mer prioriterade uppgifter. tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att göra en översyn av regelverket för ordningsvakter (dir. 2019:89). Syftet är att modernisera och effektivisera regelverket och anpassa det till dagens förhållanden. Utredningen ska bland annat se över för vilka ändamål och på vilka platser ordningshållning bör kunna utföras av ordningsvakter, vilka krav på utbildning och lämplighet som ska ställas på en ordningsvakt samt undersöka om det finns ytterligare uppgifter i ordningshållningen som en ordningsvakt bör kunna utföra. Utredningen ska redovisas senast den Åtgärden är en del av regeringens 34-punktsprogram mot Ökade möjligheter till kamerabevakning Regeringen har genom lagstiftningsåtgärder väsentligen stärkt förutsättningarna för att använda kamerabevakning för att förebygga och infördes en ny kamerabevakningslag som förbättrade möjligheterna att använda kamerabevakning för brottsbekämpande och trygghetsskapande ändamål som skyddet för den personliga integriteten förstärktes (prop. 2017/18:231). lagen medförde bland annat att kamerabevakning av exempelvis butiker, köpcentrum, medieredaktioner och religiösa samfunds lokaler blev ändrades lagen så att även , , och får bedriva kamerabevakning utan tillstånd av Datainspektionen (prop. 2018/19:147). Genom lagändringar som trädde i kraft , har även kravet på tillstånd för kamerabevakning tagits bort i kollektivtrafik, på flygplatser och på apotek i syfte både att förebygga brottslighet och underlätta utredningsarbetet när brott väl har begåtts (prop. 2019/20:109). har cirka 380 kameror runt om i landet och utöver det finns omkring 130 kameror som polisregionerna kan använda vid tillfälligt planerar att utöka kamerabeståndet med cirka 150 kameror . gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att ta ställning till om har tillgång till tillräckligt effektiva verktyg i gränsnära områden (dir. 2020:23). Utredaren ska ta ställning till om det bör göras författningsändringar för att effektivisera bekämpningen av brott i sådana områden. Det kan bland annat handla om att kamerabevakning, till exempel med automatisk igenkänning av fordonstyper och registreringsskyltar, ska kunna användas på ett annat sätt än . kan ha betydelse bland annat för bekämpningen av gäng och stöldligor 2020/21:63 som är verksamma över gränserna. Uppdraget ska redovisas . Åtgärden ingår i regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten. Stärkt kontroll med fokus på administrativa åtgärder För att stärka samhällets kontrollfunktioner ska regeringen bland annat verka för att administrativa åtgärder i större utsträckning används som ett verktyg mot organiserad brottslighet. Administrativa åtgärder av olika slag är av central betydelse för att förebygga ekonomisk och organiserad brottslighet som ofta äger rum inom ramen för legala verksamheter och därmed omfattas av tillsynsmyndigheternas kontroller. En vanligt förekommande typ av organiserad ekonomisk brottslighet sker på arbetsmarknaden. Särskilt riskutsatta branscher är exempelvis byggsektorn, transportsektorn, skönhetsindustrin och restaurangbranschen. fick åtta myndigheter i uppdrag av regeringen att –2020 tillsammans utveckla metoder för myndighetsgemensam kontroll för att stoppa fusk, regelöverträdelser och brottslighet i arbetslivet. Uppdraget har resulterat i över 3 000 myndighetsgemensamma kontroller av bland annat kassaregister och personalliggare på arbetsplatser inom riskutsatta branscher. Även arbetsmiljökontroller och inspektioner av säkerhetsutrustning har genomförts. gav arbetsmarknadsministern en utredare i uppdrag att följa upp och analysera arbetet samt lämna förslag på eventuella ytterligare åtgärder (A2020/00229). Utredaren ska bland annat se över åtgärdsbehoven för en effektiv och ändamålsenlig kontrollverksamhet när det gäller informationsutbyte mellan myndigheterna och analysera frågan om vilken roll tjänstekort kan ha vid arbetsplatskontroller. Uppdraget ska redovisas . Regeringen beslutade även om en ny förordning om statsbidrag till arbetsmarknadens parter för att stärka arbetet mot fusk och brottslighet i arbetslivet. Bidragen ska gå till insatser som är inriktade på att främja kunskapsutbyte och samverkan mellan arbetsmarknadens parter och sådana myndigheter som gemensamt med andra myndigheter gör kontroller för att motverka brott och andra regelöverträdelser i arbetslivet. tilldelades Byggföretagen och medel för initiativet konkurrens och schyssta byggen. Projektet syftar till att motverka fusk, brott och osund konkurrens i branschen, bland annat genom att öka efterlevnaden och kontrollen av olika administrativa regelverk. Projektet bedrivs i samarbete med ett stort antal organisationer, företag och myndigheter och ska en gemensam plan för aktörernas olika åtaganden färdigställas. Som exempel på en myndighetsinitierad satsning på stärkt kontroll inom riskutsatta branscher på nationell nivå kan nämnas att och har inlett ett arbete med att utveckla en nationell åtgärdsplan för att förebygga ekonomisk brottslighet i samband med upphandlingar med fokus på ett antal större infrastrukturprojekt. Arbetet ska bland annat bidra till att stärka förmåga att undvika oseriösa eller kriminella entreprenörer. Med utgångspunkt i det brottsförebyggande programmet har initiativ till ökad tillsyn inom riskutsatta näringsverksamheter tagits även på regional Exempelvis genomfördes särskilda satsningar på myndighetsgemensam tillsyn av skönhetssalonger och tobakshandlare i län och . arbetar , , och Transportstyrelsen för ett bättre informationsutbyte och mer effektiva gemensamma insatser mot illegal trafikutbildning.