prop · H703128 · 2020-03-26 00:00:00 — •Andelen löpande tillsynsärenden som avgörs i domstol och som KO/helt eller delvis vinner (avser inte ärenden som syftar till att utveckla praxis) var andelen i denna kategori . Andelen bygger på fyra ärenden som samtliga rörde otillbörliga försäljningsmetoder. Den målsatta nivån är bifall i av ärendena. Indikatorns vikt är . •Antal avslutade löpande tillsynsärenden var utfallet 301, varav 87 avsåg det finansiella området (se även tabell 6). Den målsatta nivån var 250 för hela resultatmålet 2018. Indikatorns vikt är . 137Några samverkansavtal har inte slutits med hänvisning till att kan utöva tillsyn över en branschförenings avtalsvillkor. 138E-post från , . 139De två resultatmålen som är relevanta för granskningen (se avsnitt 6.1) följs upp med 16 respektive 4 indikatorer. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D E T P Å D E T F I N A N S I E L L A O M R Å D E T 6.4 Analys och slutsatser bedömer att målstruktur med tillhörande processer för planering, prioritering och uppföljning ger goda förutsättningar för myndigheten att bedriva ett effektivt konsumentskyddsarbete på det finansiella området.140 har utvecklat interna mål och styrning med utgångspunkt från det konsumentpolitiska målet. I den verksamhetslogik som myndigheten tillämpar har målet brutits ner i effektmål som anger vilka effekter i samhället som myndigheten vill uppnå inom de tre verksamhetsområdena Företag, Konsument och Kunskapsbyggande. konstaterar dock att det ännu inte gjorts någon utvärdering av myndighetens effektmål sedan den nya verksamhetslogiken infördes . En sådan målutvärdering kan vara arbetskrävande, varför det är naturligt att den görs med mellanrum. Uppföljningen skulle dock kunna bidra till den interna styrningens långsiktiga utveckling. Problemuppfångningen anses i stort fungerar väl, men skulle kunna stärkas genom ett mer systematiserat överlämnande av information från konsumentbyråerna och från de berörda myndigheterna (se även avsnitt 8 om samverkan). Myndighetens återkommande konsumentrapport ger tillsammans med den interna planerings- och prioriteringsmodellen förutsättningar för att insatserna kan riktas mot de områden där konsumenter upplever störst problem. resultatmål följs inte upp för enskilda sakområden (till exempel Elektronisk kommunikation, Folkhälsa eller Motor). Granskningen av manuellt framtagna uppgifter pekar dock på att resultaten på det finansiella området är tillfredsställande. har inte granskat tillsyn på övriga sakområden, varför myndighetens resursmässiga prioritering inte kan bedömas. Intervjuer med branschorganisationer och andra aktörer stödjer dock bedömningen att myndighetens resultat på området är tillfredsställande. 140I inom det finansiella området – fungerar tillsynen? (RiR 2006:12) rekommenderades att konkretisera de mål för konsumentskyddet som uttrycks i lagar och regleringsbrev och att precisera en strategi för hur dessa mål ska nås genom myndighetens konsumentinriktade tillsyn. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 7 Konsumentskydd inom premiepensionen I detta kapitel behandlas revisionsfrågan om i vilken utsträckning staten vidtagit åtgärder för att stärka konsumentskyddet inom premiepensionssystemet. 7.1 Brister i konsumentskyddet Inför att de enskilda pensionsspararna fick möjlighet att själva placera en del av den allmänna pensionen 2000 ansåg lagstiftaren att kraven på att ett fondbolag har tillstånd och står under tillsyn skulle borga för sundhet inom premiepensionen.141 svarar för tillsynen av värdepappersfonder. En fonds fondbestämmelser ska godkännas av . Vidare krävs att fondbolaget uppfyller en rad krav som ställer för att få tillstånd att bedriva verksamhet. utgick ursprungligen ifrån att skötte den löpande bevakningen av fonderna som var verksamma på fondtorget. Men enligt var den löpande kontrollen av fonderna och fondbolagen på fondtorget inte tillfredsställande.142 Ett skäl till detta var att inte bedriver någon aktiv tillsyn av bolag som är registrerade i andra EU-länder, vilket varit fallet för vissa bolag med fonder på fondtorget. Det uppdraget åvilar tillsynsmyndigheten i det land som bolagen är registrerade i. har i detta sammanhang en passiv roll och kan bara kontakta hemlandets tillsynsmyndighet om de av någon tredje part får indikationer på missförhållanden.143 hade tidigare varken något uppdrag eller resurser att följa upp huruvida fonder och fondbolag uppfyllde kraven.144 Det förekom olagliga eller mycket olämpliga och skadliga aktiviteter i distributionsledet, främst via telefonförsäljning. Konsumentskyddet inom denna marknad uppvisade allvarliga brister enligt och dessa var kända . Trots att flera utredningar påpekade allvarliga brister genomfördes endast ett fåtal förslag till förbättrat konsumentskydd. Enligt bedömning hade dessa förslag inte tillräcklig effekt.145 hade inget uppdrag att granska och följa upp att fonder och fondbolag levde upp till kraven eller kunde förväntas leva upp till kraven. var möjligheten för – och tillsynsmyndigheter 141Varje år avsätts av den pensionsgrundande inkomsten, det vill säga lön och andra skattepliktiga ersättningar upp till 7,5 inkomstbasbelopp, till allmän pension. Av detta utgör premiepension. Den största delen, , går till inkomstpensionen. 142Möte med , . 143Möte med , . 144Pensionsmyndigheten, Stärkt konsumentskydd inom premiepensionen, 2017. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D E T P Å D E T F I N A N S I E L L A O M R Å D E T i andra länder – att lämna information till begränsad av sekretessregler. får till exempel inte meddela om något företag på fondtorget begått några oegentligheter i andra länder.146 infördes förbud mot marknadsföring och försäljning av tjänster och produkter på premiepensionsområdet via telefon.147 Det senare var en betydande källa till konsumentproblem. infördes skärpta krav på de fondbolag som deltar på fondtorget. Därtill klargjordes att har i uppdrag att granska att fondförvaltare och fondbolag löpande uppfyller villkoren i fondavtalen samt att fondförvaltare uppfyller vissa krav för att ingå fondavtal. De högre kraven för att få delta på fondtorget och de högre kraven på uppföljning av skötsamhet har stärkt konsumentskyddet.148 kontrollerar numera löpande att fonderna uppfyller de omfattande fondavtalen. Vidare sammanställs kundsynpunkter och därigenom får myndigheten information om hur fonderna sköts. 235 kundsynpunkter, vilket var en nedgång jämfört med . var synpunkterna fler till antalet.149 Sammanställningen delges även och på vecko- och månadsbasis. Mot bakgrund av telefonförsäljningsförbudet och de inkomna kundsynpunkterna har skickat informationsbrev till 16 bolag angående förbudet. Figur 8 metod för att fånga upp olämpligt beteende 4”?” Källa: (e-post ). Det är fortfarande ett stort antal kvarvarande fonder, omkring 500, även efter att de skärpta kraven medfört att vissa fonder fått lämna fondtorget. har dock ännu inte beslutat i alla fondansökningar, vilket 147Propositionen Ett tryggt och mer hållbart premiepensionssystem (prop.2017/18:247), riksdagsbeslut (bet.2017/18:SfU30, rskr.2017/18:347). 148Tidigare var samarbetsavtalet en halv A4-sida. är avtalet 53 sidor. 149E-post från , . 66 R I K S R E V I S I O N E N N G R N K N N G R P P O R R N R K R O N N innebär att vissa av dessa fonder kommer tas bort från fondtorget om ansökan inte beviljas. Redan i pensionsöverenskommelsen 2017 gjorde pensionsgruppen bedömningen att trots de skärpta kraven skulle fondtorget fortfarande vara svårt att överblicka, vilket gör det mycket svårt för att kontrollera att avtalen följs och för den enskilda att göra välinformerade och rationella val. Regeringen har () tillsatt en särskild utredare som ska ta fram förslag till regelverk för ett upphandlat fondtorg och en myndighet som har till uppgift att upphandla fonder och förvalta fondtorget.150 7.2 Analys och slutsatser sammantagna bedömning är att konsumentskyddet inom premiepensionssystemet har förbättrats väsentligt. Telefonförsäljning och marknadsföring av fonder och tjänster kopplade till premiepensionsområdet har förbjudits och högre krav har införts för de fonder som deltar på fondtorget. Nytt är även att följer upp att bolagen efterlever kraven. Regeländringar har medfört att antalet kundsynpunkter har sjunkit markant. Ett bestående problem är att i en allt mer globaliserad värld blir det svenska konsumentskyddet beroende av faktorer som ibland ligger bortom svenska myndigheters kontroll. Detta gäller inte minst inom det finansiella området, där produkter som värdepappersfonder är generella till sin natur och i princip kan marknadsföras överallt. Inom EU är tillsynen uppbyggd på principen om hemlandstillsyn. Det är den nationella myndigheten som svarar för tillsynen för bolag som är registrerade i landet. En brist i konsumentskyddet som uppenbarats, bland annat genom erfarenheterna inom premiepensionssystemet, är att företag som tycks vara inställda på att kringgå regler sökt sig till länder inom EU där tillsynen uppfattats som svag.151 Kombinationen av tillsynsansvar i ett land och hela eller betydande delar av verksamheten i ett annat land utgör en risk för att konsumentskyddet blir bristfälligt. kan inte, på grund av , bedriva tillsyn över bolag som är baserade i andra EU-länder. Däremot deltar de i det europeiska arbetet med att underlätta samarbetet mellan länder. För att förbättra tillsynen – och därigenom konsumentskyddet – på detta område krävs tydligare krav inom EU-samarbetet på att tillsynen bedrivs effektivt i alla EU-länder. En alternativ lösning vore att länderna inom EU kommer överens om att tillsynen ska ske i det land där bolagets huvudsakliga verksamhet bedrivs, i syfte att skapa en närmare koppling mellan tillsynen och bolagens verksamhet. Det faller på regeringen att driva överstatliga frågor. D 2018: 7 K Ett upphandlat fondtorg för premiepension K O N N K Y D D P D N N L L O R D Detta kapitel syftar till att besvara revisionsfrågan om i vilken utsträckning , och samverkan sinsemellan bidrar till ett högt konsumentskydd på det finansiella området. 8.1 Effektiv tillsyn kräver samverkan För att konsumentskyddsarbetet inom det finansiella området ska kunna bedrivas effektivt krävs ett välfungerande samarbete mellan de ansvariga myndigheterna. Detta gäller inte minst när två myndigheter har gemensamt tillsynsansvar för en viss lagstiftning. Om ansvarsfördelningen är otydlig finns det risk för att myndigheterna gör olika bedömning av vilken myndighet som ska utöva tillsyn över en viss aktör. Följden kan bli att tillsyn uteblir. Motsatsen, det vill säga att två myndigheter utövar samma tillsyn, är inte heller önskvärd. Väl fungerande samverkan stärker också förutsättningarna för enhetliga bedömningar i likartade ärenden. Av instruktionen till och framgår att myndigheterna ska samverka i frågor på de områden där myndigheterna har ett gemensamt tillsynsansvar. Krav om samverkan med berörda myndigheter finns även i instruktion (se bilaga 1). Därutöver innehåller regleringsbrevet till de tre myndigheterna redovisningskrav avseende myndigheternas samverkan.152 För att tydliggöra ansvarsfördelningen och samverkansformerna har och ett samarbetsavtal.153 Av avtalet framgår inledningsvis att respektive myndighet har ansvar var för sig med utgångspunkt från de mål och styrdokument som riksdag och regering lagt fast. I avtalet framgår att det är båda myndigheternas uttalade strävan att löpande bistå varandra i aktuella konsumentfrågor, tillvarata varandras kompetens och erfarenheter, effektivisera tillsynen och undvika dubbelarbete samt att återkommande utvärdera och utveckla formerna för samarbetet. Informationen mellan myndigheterna får utbytas så långt detta är möjligt enligt bestämmelserna premiepensionssystemet – kostnadseffektivitet för spararnas bästa? R R 2018: 2 17–1 0 2 09–101 9 D R R 200 :12 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). En liknande överenskommelse om samarbete finns även mellan och Pensionsmyndigheten.154 Mellan och finns det dock 8.1.2 Redovisning av samverkan De tre myndigheterna har i regel haft två bilaterala samrådsmöten . Vid mötena har information utbytts om pågående och planerade insatser.155 Myndigheterna har även haft löpande kontakter och möten, bland annat när en myndighet ska inleda en granskning. Syftet är då ofta att få ökad kunskap om problem som den andra myndigheten uppmärksammat och för att få ökad kunskap om befintliga aktörer på den aktuella marknaden. Utöver informationsspridning via samrådsmöten och löpande kontakter förmedlas även aktuella konsumentproblem inom ramen för styrelsearbetet i Konsumenternas Bank- och och , även om denna information inte förmedlas på ett systematiskt sätt. Ett exempel på ett område där kontakten mellan och varit tätare är den delade tillsynen inom kreditområdet.156 De båda myndigheternas delade tillsynsansvar för konsumentkreditlagen (2010:1846) har även varit föremål för ett regeringsuppdrag till Statskontoret.157 I rapporten gör Statskontoret den sammantagna bedömningen att det delade tillsynsuppdraget på vissa sätt utgör ett hinder för en effektiv tillsyn. I rapporten dras slutsatsen att gällande sekretessbestämmelser och olika tolkning av dessa innebär problem för utbyte av information myndigheterna emellan. Regeringen har givit , och i uppdrag att redovisa vilka sekretessregler som gäller för utlämning av uppgifter mellan respektive myndighet. Myndigheterna återrapporterade till regeringen . bedömning var att sekretessregler i många fall hindrade en överlämning av uppgifter till . 154Avtalet är undertecknat av myndigheternas generaldirektörer (dnr 2017/325). Myndigheterna träffades och hade löpande underhandskontakter även tidigare, men samarbetet formaliserades i avtalet . 155Någon formell utvärdering av detta samråd har inte skett. Däremot diskuteras samarbetet när myndighetens gd:ar träffas. E-post från , . 156I 2019:6 Fördjupad samverkan mot överskuldsättning slutredovisas ett regeringsuppdrag som gavs . 157Statskontoret, Delat tillsynsansvar enligt konsumentkreditlagen – för- och nackdelar, 2018. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D E T P Å D E T F I N A N S I E L L A O M R Å D E T sekretess skulle ses över och stärkas för att möjliggöra informationsutbyte. Ärendet bereds i regeringskansliet.158 Statskontoret tar även upp avsaknaden av en gemensam praxis gällande kraven på kreditprövningen som en risk för tillsynens enhetlighet. Ett hinder för effektiv tillsyn utgörs också, enligt rapporten, av att konsumentkreditinstituten upplever att rollfördelningen mellan myndigheterna är otydlig.159 samverkan med de båda tillsynsmyndigheterna skiljer sig åt. Samarbetet med beskrivs som nära med ett bra informationsutbyte. I samarbetet med beskrivs däremot informationsflödet som enkelriktat. skickar regelbundet information till , men erhåller ringa information tillbaka.160 Även här beror detta till en del av sekretessbestämmelser. Till exempel får inte meddela om någon aktör på fondtorget begått något fel i ett annat land. Sedan infört nya villkor och löpande granskar att fonderna uppfyller kraven har deras informationsflöde till ökat, vilket i sin tur medfört att numera har en mer samverkansinriktad hållning. Informationsflödet är dock fortfarande i huvudsak enkelriktat.161 8.2 Synpunkter från branschen Några av de aktörer intervjuat efterfrågar ett närmare samarbete mellan och . Det är noterbart att såväl Konsumenternas Bank- och som –i vilkas styrelser det återfinns representanter från både och – gör denna bedömning. Synpunkter om ett behov av tydligare gränsdragning mellan myndigheterna och en gemensam problembild lämnades också, liksom exempel på när myndigheterna haft olika syn i enskilda frågor.162 Det framkom även synpunkter om att samarbetet mellan och fungerat dåligt och att det finns 158S2018/03756/SF – Redovisning av uppdrag om sekretessregler för utlämnande av uppgifter mellan respektive myndighet. 159Finansinspektionen och fick i sina respektive regleringsbrev uppdrag med anledning av Statskontorets rapport (se avsnitt 3.2.4). 160Möte med , . 161Möte med , . 162Konsumentverket menar att ett fondnamn som godkänts genom den legala tillståndsprövningen hos inte är detsamma som att det uppfyller de krav på vederhäftighet som följer av den marknadsrättsliga lagstiftningen. I det exempel som togs upp, då fondnamn innehöll ord som trygg, rättade sig bolaget efter påpekanden. 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N förbättringspotential i samverkan mellan (se även avsnitt 3.4). 8.3 Analys och slutsatser bedömer att myndigheternas samverkan bidrar till att stärka konsumentskyddet på det finansiella området, men att samarbetet kan förbättras på ett antal punkter. Av myndigheternas rapportering i årsredovisningarna, vid intervjuer och via dokumentstudier framgår att myndigheterna haft såväl samrådsmöten som löpande kontakter i det operativa tillsynsarbetet och att information om aktuella konsumentproblem utbytts mellan myndigheterna.163 Den samverkan som sker via Konsumenternas Bank- och och via skulle dock kunna stärkas om informationsöverlämningen till myndigheterna systematiserades i högre grad . konstaterar att offentlighets- och sekretesslagen sätter vissa hinder för ett effektivt informationsutbyte mellan de tre granskade myndigheterna. Bedömningen delas av såväl myndigheterna själva som av Statskontoret som undersökt frågan.164 En översyn av gällande sekretessbestämmelser bereds i bland annat utifrån underlag från berörda myndigheter som inkom . 163I inom det finansiella området – Fungerar tillsynen? (RIR 2006:12) rekommenderades ökad samverkan för att få fram en så komplett bild som möjligt över problem på det finansiella området. En iakttagelse var också att det i myndigheternas årsredovisningar inte fanns någon uppföljning av samverkan. 164Statskontoret, Delat tillsynsansvar enligt konsumentkreditlagen – för- och nackdelar, 2018. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D E T P Å D E T F I N A N S I E L L A O M R Å D E T konstaterar att har samarbetsavtal med och , men att motsvarande avtal saknas mellan och . anser att ett samarbetsavtal mellan och skulle kunna tydliggöra vilket ansvar respektive myndighet har och formerna för samverkan. Ett motsvarande samverkansavtal mellan och Datainspektionen skulle också kunna tydliggöra ansvarsfördelning och samarbetsformer mellan de båda myndigheterna. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , A. och Korling, F., Bättre reglering av konsumentinformation på området för finansiella tjänster, nr 10, 2012. , Årsredovisning 2018. , Vägledning Verksamhetslogik, (ESV 2016:31), 2016. , , , 2014. , Hälften av konsumenterna saknar grundläggande finanskunskap, , 2015. , Konsumentskyddet på finansmarknaden åren 2007–2009. , Konsumentskyddsrapport åren 2014–2018. , Myndighetens roll kring innovationer, , Ett ramverk för konsumentskyddet, , 2017. , Årsredovisning åren 2014–2018 , Svenska konsumtionslån åren 2018–2019 , Kartläggning av fondandelsfonder, FI-tillsyn nr 4, , Hållbarhetsinformation i fonder, FI-tillsyn nr 7, , Kartläggning av rådgivningsmarknaden, FI-tillsyn nr 11, Klapper, L., Lusardi, A., van Oudheusden, P., ”Financial Literacy Around the World: Insights from the Standard & Poor’s ratings services global financial literacy survey”, , hämtad . Konsumenternas Bank- och , Verksamhetsberättelse åren 2017–2018. , Verksamhetsberättelse åren 2017–2018. , Konsumentrapporten åren 2013–2018. , Årsredovisning åren 2014–2018. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D E T P Å D E T F I N A N S I E L L A O M R Å D E T , Fördjupad samverkan mot överskuldsättning 2019:6, , Stärkt konsumentskydd inom premiepensionen, , Årsredovisning åren 2014–2018. , Konsumentskyddet inom det finansiella området – fungerar tillsynen? (RIR 2006:12), 2006. , Vem tar ansvar? – Statens tillsyn av information på tjänstepensionsmarknaden (RIR 2012:16), 2012. , Finansiell stabilitet – makrotillsyn på rätt sätt (RIR 2018:2), , Förvaltningen av premiepensionssystemet – kostnadseffektivitet för spararnas bästa? (RIR 2018:32), , 2018. SOU 2016:10, EU på hemmaplan. SOU 2018:2, Gräsrotsfinansiering. Statskontoret, Delat tillsynsansvar enligt konsumentkreditlagen – för- och nackdelar, Statskontoret, 2018. Dir. 2015:43, En mer ansvarsfull marknad för konsumentkrediter. Dir. 2016:70, Gräsrotsfinansiering. Dir. 2018:57, Ett upphandlat fondtorg för premiepension. Promemoria , Stärkt konsumentskydd när betaltjänster tillhandahålls, dnr Fi2019/02539/B. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, betänkande, 2009/10:FiU38, rskr.2009/10:315. 2007/08:1, Budgetpropositionen , utg.omr.18, bet.2007/08:CU1, rskr.2007/08:106. 2008/09:1, Budgetpropositionen , utg.omr.18, bet.2008/09:CU1, rskr.2008/09:118. Prop.2011/12:1, Budgetpropositionen , utg.omr.2, bet.2011/12:FiU2. Prop.2012/13:1, Budgetpropositionen , utg.omr.2, bet.2012/13:FiU2, rskr.2012/13:132. 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Prop.2014/15:1, Budgetpropositionen , utg.omr.2. bet.2014/15:FiU8, rskr.2014/15:28. Prop.2015/16:1, Budgetpropositionen , utg.omr.2. bet.2015/16:FiU2, rskr.2015/16:118. Prop.2015/16:1, Budgetpropositionen , utg.omr.18. bet.2015/16:CU1, rskr.2015/16:76. Prop.2016/17:1, Budgetpropositionen , utg.omr.2. bet.2016/17:FiU2, rskr.2016/17:123. Prop.2017/18:1, Budgetpropositionen , utg.omr.2. bet.2017/18:FiU2. Prop.2018/19:1, Budgetpropositionen , utg.omr.2. bet.2018/19:FiU2. Prop.2016/17:180, En modern och rättssäker förvaltning – ny förvaltningslag. Prop.2017/18:72, Räntetak och andra åtgärder på marknaden för snabblån och andra högkostnadskrediter. Prop.2017/18:247, Ett tryggt och mer hållbart premiepensionssystem, bet.2017/18:SfU30, rskr.2017/18:347. Regleringsbrev för budgetåren 2014–2019 avseende Datainspektionen. Regleringsbrev för budgetåren 2007–2019 avseende . Regleringsbrev för budgetåren 2007–2019 avseende . Regleringsbrev för budgetåren 2016–2019 avseende . Skr.2009/10:79 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn, bet.2009/10:FiU12, rskr.2009/10:210. Skr.2013/14:210 Resultatskrivelse avseende det finansiella systemet, bet.2014/15:FiU8, rskr.2014/15:28. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D E T P Å D E T F I N A N S I E L L A O M R Å D E T * Flera möten har hållits och skriftliga underlag har lämnats till . 76 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringens styrning i instruktioner och regleringsbrev avseende konsumentskydd på det finansiella området Av instruktionen till Finansinspektionen165 framgår att myndigheten ansvarar för tillsynen, regelgivningen och tillståndsprövningen som rör finansiella marknader och företag. Vidare framgår att myndigheten inom ramen för egna beslut om resursfördelning och planering ska arbeta för att det finansiella systemet uppnår det av beslutade målet, där ett högt skydd för konsumenter ingår. Av instruktionen framgår även att ska se till att de regelverk och rutiner som myndigheten disponerar över är kostnadseffektiva och enkla för medborgare och företag att förstå. ska även särskilt svara för att följa och analysera utvecklingen inom ansvarsområdet. innehåller instruktionen även kravet att i en särskild rapport redogöra för myndighetens erfarenheter av tillsynsarbetet avseende konsumentskydd. Motsvarande uppgift har funnits , men avrapporteringen har skett i olika former över åren. Rapporten ska innehålla en bedömning av riskerna för konsumenterna inom det finansiella området och de åtgärder som vidtagits eller kommer att vidtas för att stärka konsumentskyddet.