prop · H703171 · 2020-06-17 00:00:00 — Upplåtelse av lägenhet med bostadsrätt regleras i bostadsrättslagen och innebär att den som tecknat upplåtelseavtalet har nyttjanderätt R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R Kraftig prisutveckling och ombildningar var motiv till ny lag 1991 Utvecklingen efter tillkomsten av bostadsrättslag präglades bland annat av ett ökat antal ombildningar från hyresrätt till bostadsrätt och en kraftig prisutveckling på bostadsrätter. Bostadsrättslagen sågs därför över igen,29 vilket ledde fram till att en ny bostadsrättslag30 trädde i kraft . Denna lag gäller, med vissa ändringar, fortfarande. I huvudsak har lag samma innehåll som den tidigare lagen . Den centrala förändringen är att möjligheten att använda förhandsavtal har återinförts. Det huvudsakliga motivet till detta var att möjliggöra tillval, det vill säga att köparen skulle kunna välja inredning, tapeter och utrustning i lägenheten. För att detta skulle vara möjligt behövde köparen i ett tidigt skede i byggprocessen förbinda sig att faktiskt köpa lägenheten när den hade färdigställts.31 2.1.2 Bestämmelser i nuvarande bostadsrättslag Bostadsrättslagen är en lag med huvudsakligen associationsrättsliga regler. Associationsrättsliga lagar syftar till att reglera relationer och ansvar mellan medlemmar i en förening eller delägare i ett bolag.32 Bostadsrättslagen innehåller även bestämmelser som inte är associationsrättsliga, till exempel bestämmelser om förhandsavtal och annat som rör köp av nyproducerade bostadsrätter:33 •krav på att förhandsavtal ska vara skriftliga, ange beräknad tidpunkt för upplåtelse och beräknade avgifter för bostadsrätten samt belopp som lämnas i förskott (jämför 5 kap. 3 §) •krav på att kostnadskalkyl upprättas innan förhandsavtal får tecknas (jämför 5 kap. 3 §) •krav på att ekonomisk plan upprättas innan avtal om upplåtelse får tecknas (jämför 3 kap. 1 §) •krav på att kostnadskalkyl och ekonomisk plan granskas av två oberoende intygsgivare (jämför 5 kap. 3 § andra stycket respektive 3 kap. 2 §) •rätt att frånträda förhandsavtalet om avgifterna blir väsentligt högre än det som angavs i förhandsavtalet (jämför 5 kap. 8 § punkt 3) •krav på att bostadsrättsföreningen ställt betryggande säkerhet hos för återbetalning av förskott till förhandstecknarna (jämför 5 kap. 5 § punkt 2). 30Bostadsrättslag (1991:614). 1990/91:92, s. 84. 32FAR Online, ”Associationsrätt”, hämtad . 33Även bestämmelser i lag (1915:218) om avtal och andra rättshandlingar på förmögenhetsrättens område och lag (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden är tillämpliga vid köp av nyproducerade bostadsrätter. 18R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Syftet med kostnadskalkyler och ekonomiska planer är dels att säkerställa att bostadsrättsföreningar är ekonomiskt sunda, dels att ge köpare tillförlitlig information om föreningarnas ekonomi. Systemet med intygsgivare syftar till att säkerställa att så är fallet.34 beslutar om behörighet för intygsgivare som uppfyller ett antal kvalifikationskrav.35 Intygsgivarna ska bland annat intyga att beräkningarna i kostnadskalkyler och ekonomiska planer är tillförlitliga och framstår som hållbara.36 De flesta köp av nyproducerade bostadsrätter förmedlas genom fastighetsmäklare. Fastighetsmäklarlagen (2011:666) gäller mäklarens förmedling av de flesta typer av bostäder, inklusive bostadsrätter. Mäklaren ska enligt lagen exempelvis ge uppgifter om fastigheten som kan ha betydelse för en köpare37 och erbjuda en skriftlig beräkning av boendekostnaderna.38 2.2 Myndigheternas uppgifter avseende nyproduktion ska utfärda allmänna råd om utformningen av de ekonomiska planer och de kostnadskalkyler som bostadsrättsföreningarna ska upprätta. Myndigheten ska vidare besluta om behörighet för de intygsgivare som ska granska de ekonomiska planerna och kostnadskalkylerna samt utöva tillsyn över intygsgivarna. Fastighetsmäklarinspektionen ansvarar för registrering och tillsyn av fastighetsmäklare och informerar mäklare och konsumenter om god fastighetsmäklarsed. Fastighetsmäklare förmedlar även nyproducerade bostadsrätter. ansvarar för tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning som rör finansiella marknader och finansiella företag, däribland banker och andra kreditinstitut. Myndigheten ska bland annat verka för att det finansiella systemet är stabilt med väl fungerande marknader som ger ett högt skydd för konsumenter. är förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor och ska bland annat bevaka och analysera marknader ur ett konsumentperspektiv. bedriver tillsyn utifrån marknadsföringslagen (2008:486) och lag (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden. 1990/91:92, s. 78–79 och s. 87. 359–11 §§ bostadsrättsförordningen (1991:630). 365 kap. 3 § andra stycket och 3 kap. 2 § bostadsrättslagen (1991:614). Den exakta formuleringen i bostadsrättslagen är att ”gjorda beräkningar är vederhäftiga” och att kalkylen respektive den ekonomiska planen ”framstår som hållbar”. 3716 § fastighetsmäklarlagen (2011:666). 3818 § fjärde stycket fastighetsmäklarlagen (2011:666). R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R ingripa om till exempel marknadsföring eller standardvillkor i avtal inte följer lagstiftningen och då begära att företagare rättar sig. 2.3 Köpprocessen vid nyproduktion av bostadsrätter Att bygga ett flerbostadshus tar . Köparen av en nyproducerad bostadsrätt kommer oftast i kontakt med byggprojektet i ett tidigt skede, det vill säga innan själva bygget har startat. Figur 1 Schematisk bild över köpprocessen i nyproducerade bostadsrätter. – Ekonomisk plan godkänd Marknadsföring, informationsmaterial med mera (leds av byggstyrelse) Hantering av rättelser, garantier med mera Köpare (konsument) Ett nyproduktionsprojekt startar, i de allra flesta fall, med att en bostadsutvecklare köper en fastighet med mark eller en tomträtt och tar fram de bygghandlingar som krävs för bygglov. Efter att bostadsutvecklaren har prövat marknadens efterfrågan, till exempel genom att låta köpare teckna icke bindande bokningsavtal, bildar bostadsutvecklaren en bostadsrättsförening (byggmästarbildad bostadsrättsförening) och tar fram en kostnadskalkyl. I en kostnadskalkyl ska kostnader samt samtliga förutsättningar som har betydelse för bostadsrättsföreningens verksamhet redovisas.39 Styrelsen i den byggmästarbildade bostadsrättsföreningen i detta skede av bostadsutvecklaren med de representanter som bolaget väljer, det vill Denna byggmästarbildade bostadsrättsförening kan nu teckna förhandsavtal med köpare som binder dem att bli medlemmar och köpa en bostad till 39Förutom ekonomiska förhållanden kan en kostnadskalkyl exempelvis innehålla bestämmelser för mark- eller vattenområden, uppgifter om en ny detaljplan behöver tas fram, nödvändiga lov som krävs för tillåtligheten av ett bostadsprojekt osv. allmänna råd (2017:7) om ekonomiska planer och kostnadskalkyler avser bland annat den kostnadskalkyl som är en förutsättning för bostadsrättsföreningen ska få teckna förhandavtal. Enligt BFS 2017:7 ska kostnadskalkylen ge en rättvisande bild av föreningens verksamhet. 20R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ett avtalat pris. är skyldig att upplåta lägenheter med bostadsrätt. Förhandstecknarna blir inte medlemmar i föreningen förrän upplåtelseavtalet tecknas. I denna fas gör byggstyrelsen en upphandling och träffar avtal (entreprenadavtal) med ett byggbolag om genomförandet av byggprojektet. Byggbolaget ingår oftast i bostadsutvecklarens koncern. När styrelsen bedömer att de ekonomiska förutsättningarna är tillräckligt kända kan en ekonomisk plan tas fram som beskriver bostadsrättsföreningens ekonomi. Den ekonomiska planen är en förutsättning för att förhandstecknarna ska kunna underteckna upplåtelseavtal. Därefter sker tillträdet (inflyttning) beroende på hur byggprocessen fortskrider och vad som avtalats. För att inflyttningen ska kunna ske krävs generellt en slutbesiktning och Besiktningen utgår formellt från det entreprenadavtal som finns mellan byggstyrelsen och byggbolaget. Brister som uppdagas vid besiktningen åtgärdas normalt av byggbolaget.40 Slutbeskedet ges av kommunens byggnadsnämnd.41 2.4 Utvecklingen på nyproduktionsmarknaden Sedan den nuvarande bostadsrättslagen infördes har ett antal avgörande förändringar skett på nyproduktionsmarknaden för bostadsrätter. Prisutvecklingen på bostadsrätter har varit snabb har priserna på bostäder i huvudsak gått upp i Sverige.42 Det reala priset för en genomsnittlig bostadsrätt har ökat med medan hushållens reala löner ökade med 34 procent.43 Priset för en bostadsrätt har därmed gått från att kosta 19 genomsnittliga månadslöner till 70 genomsnittliga månadslöner år 2017.44 Detta förhållande har gjort att hushållen tar större lån än tidigare för att kunna finansiera sina bostadsköp.45 De ökande bostadspriserna och hushållens ökade belåningsgrad har tagits upp av och som en risk för den finansiella stabiliteten.46 40Enligt allmänna bestämmelser för totalentreprenader, ABT 06. 4110 kap. 4 § samt 34–37 §§ (2010:900). 42Detta med undantag för begränsade nedgångsperioder 2008, 2011 och 2017. 43Riksrevisionens beräkningar samt SCB, ”Löneutveckling –2018”, hämtad . 44Här avses priset för en genomsnittlig bostadsrätt dividerat med den genomsnittliga bruttomånadslönen . 45Under uppgick den genomsnittliga skuldkvoten (skulden dividerat med nettolönen) bland nya bolånetagare till . , Bolånerapport, 2019, s. 11. 46Riksbanken, Finansiell stabilitetsrapport, 2019, s. 4. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R Riskfördelningen vid finansiering av nyproduktion har förändrats När nuvarande bostadsrättslag utformades stod staten för en stor del av ränterisken genom statliga räntebidrag.47 Bostadsrättsföreningarna kunde därmed finansiera största delen () av byggkostnaderna med hjälp av statligt subventionerade lån.48 Den nyblivne medlemmen betalade bara några procent av byggkostnaden och bostadsrättsföreningarna hade istället höga avgifter (motsvarande avgiftsnivån i hyresrätter) för att kunna bära kapitalkostnaderna. Det betyder att köparens potentiella förlust vid prisnedgångar kunde vara begränsad till en relativt liten insats. Efter bostadskrisen genomfördes en omläggning av bostadspolitiken eftersom statens åtagande ansågs vara för stort, riskfyllt och kostsamt.49 De statliga subventionerna togs bort och de risker som staten tidigare hade burit flyttades över på andra aktörer, inledningsvis bostadsutvecklarna och byggbolagen. finansieras en mindre del av byggkostnaden som lån i bostadsrättsföreningen, istället sker finansieringen genom att köparnas insats (bostadsrättens pris) täcker av byggkostnaden.50 Risken för stigande räntor eller andra förändrade ekonomiska förhållanden (till exempel prisnedgångar) bärs därmed av köparna. Nya aktörer på nyproduktionsmarknaden Under den senaste 5–har ett stort antal nya bostadsutvecklare kommit in på nyproduktionsmarknaden, vilket inneburit fler och även mindre aktörer som saknar tillräckligt eget kapital för att finansiera byggprojekten. Dessa aktörer använder förhandsavtal för att i ett tidigt stadium binda upp köpare och på så sätt kunna visa tillräcklig anslutningsgrad när de söker finansiering hos banken. Det innebär att förhandsavtal ofta tecknas , upp till , innan upplåtelse.51 47SOU 2017:108, s. 48SOU 1999:72, s. 48. Intervju med , . 49SOU 2017:108, s. 50Riksrevisionens beräkningar utifrån 102 undersökta nyproduktionsföreningar (se bilaga 4). 51Intervju med företrädare för Creo advokatbyrå, . 22R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I detta kapitel besvarar frågan om gällande regler ger ett ändamålsenligt skydd mot väsentliga risker för köparna. utgår från att det av fastställda målet för konsumentpolitiken bör gälla även vid köp av nyproducerade bostadsrätter (se avsnitt 1.3). utgår från att grundläggande konsumentskyddande principer i konsumentlagstiftningen bör, där det är motiverat, ha sin motsvarighet i det regelverk som gäller vid köp av nyproducerade bostadsrätter. I avsnitt 3.2 jämförs bestämmelser om: •påföljder vid förseningar och fel •tvistlösning och oberoende aktörer •avbeställning och betänketid. utgår även från att det bör finnas ett anpassat konsumentskydd mot de privatekonomiska risker som har sin grund i de särskilda förutsättningar som finns vid köp av nyproducerade bostadsrätter. i avsnitt 3.3. från •att köparen bör ha ett skydd mot ekonomiska risker som motsvarar det som gäller på andra konsumentmarknader där köparen tar privatekonomiska risker •att köparens insats, utifrån intentioner i bostadsrättslagen, bör vara skyddad som det föreligger risk •att bostadsrättsföreningens ekonomi bör vara hållbar, inte enbart ett utan också efter det.52 3.2 Jämförelse av konsumentskyddande bestämmelser I avsnittet redovisas resultatet av genomgång av konsumentskyddande bestämmelser i konsumentskyddslagstiftningen och bostadsrättslagstiftningen. 1990/91:92, s. 78–79 och s. 87. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R 3.2.1Bestämmelser om oskäliga avtalsvillkor är tillämpliga vid köp av nyproduktion men får sällan praktisk verkan När näringsidkare använder så kallade standardvillkor53 vid försäljning av varor och tjänster ska bestämmelserna i avtalsvillkorslagen tillämpas.54 Avtalsvillkoren är oskäliga om:55 •villkoren ger köparen sämre rättigheter än vad som anges i till exempel konsumentköplagen och konsumenttjänstlagen.56 •villkoren inte balanserar köparens och näringsidkarens rättigheter. •villkoren är vilseledande eller oklart formulerade så att köparen inte förstår sina rättigheter eller skyldigheter. Genom avtalsvillkorslagen införlivades EG-direktivet om oskäliga villkor i konsumentavtal57 med svensk rätt. I bilagan till direktivet finns den så kallade grå listan. Listan är vägledande och innehåller exempel på avtalsvillkor som kan anses oskäliga. Enligt listan är exempelvis ett villkor oskäligt om det ger näringsidkaren rätt att ensidigt ändra villkoren utan något giltigt skäl eller om köparen binds vid villkor som denne inte haft någon verklig möjlighet att ta del av innan avtalet ingicks. Listan är inte en del av avtalsvillkorslagen men hänvisar till den i sin beredning av ärenden om oskäliga avtalsvillkor.58 I förarbetena till bostadsrättslagen framgår att regeringen ansåg att avtalslagens bestämmelse i 36 § om oskäliga villkor skulle vara tillämplig även på villkoren i förhandsavtal. Regeringen menade att den som tecknar förhandsavtal är att betrakta som konsument och att särskilt hänsyn ska tas till dennes behov Byggstyrelsen behöver inte beakta framtida medlemmars intressen Köparens motpart vid köp av nyproducerade bostadsrätter är en bostadsrättsförening, inte en näringsidkare. Det innebär att de principer om medlemsintressen och föreningsintressen som gäller i bostadsrättslagstiftningen ska tillämpas. Detta påverkar möjligheten att tillämpa bestämmelserna om oskäliga avtalsvillkor på samma sätt som vid andra köp. 53Standardvillkor är villkor som är utformade i förväg och avsedda att användas i flera avtal och som inte varit föremål för individuell förhandling mellan parterna. 54Lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsumentförhållanden (avtalsvillkorslagen). 55Konsumentverket, ”Klaga, ångra eller anmäla – vad säger lagen”, hämtad . 56Villkoren är oskäliga om de står i strid med tvingande rätt, både författningar och rättsprinciper. 57Rådets direktiv /13/EEG av om oskäliga villkor i konsumentavtal (EGT L 95, 21.4.1993, s. 29–34, Celex 31993L0013). 58Intervju med företrädare för , . 1990/91:92, s. 91. 24R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Enligt den så kallade likhetsprincipen får styrelsen i en bostadsrättsförening inte fatta beslut som innebär nackdelar eller fördelar för enskilda medlemmar.60 Vidare ska styrelsen vara lojal med föreningen och dess medlemmar enligt den så kallade lojalitetsprincipen. Dock finns även samtyckesprincipen som innebär att om alla medlemmar samtycker kan föreningen fatta beslut som innebär avsteg från de förstnämnda principerna.61 Dessa principer gäller även för den bostadsrättsförening och den byggstyrelse som bostadsutvecklaren tillsätter i projektets byggskede. Ett rättsfall har visat konsekvenserna av att samtyckesprincipen tillämpas när en byggmästarbildad förening fattar beslut som kan få långtgående följder för de framtida medlemmarna, det vill säga de köpare som ännu inte är medlemmar i föreningen. I det aktuella fallet hade en byggstyrelse beslutat att bygga ett separat parkeringshus istället för ett parkeringsgarage under huset utan att justera priset. När den medlemsstyrda bostadsrättsföreningen tog över ansåg de att byggstyrelsen med uppsåt därigenom hade skadat föreningen. Fallet prövades av som kom fram till att byggstyrelsen inte hade agerat i strid med samtyckesprincipen, eftersom alla medlemmar i den dåvarande byggmästarbildade föreningen hade ställt sig bakom beslutet.62 Högsta domstolens dom innebär att byggmästarbildade bostadsrättsföreningar inte behöver beakta framtida medlemmars intressen.63 Byggmästarbildade bostadsrättsföreningar har därmed möjlighet att fatta beslut som kan innebära att bostadens utformning och bostadsrättsföreningens ekonomi kan förändras på ett sätt som är till nackdel för framtida medlemmar. Risker för förseningar eller fördyringar som inträffar under byggprocessen kan då överföras till köparna, som framtida medlemmar i bostadsrättsföreningen. Bostadsutvecklaren har med andra ord via den byggmästarbildade bostadsrättsföreningen möjlighet att undvika att bära kostnaden för brister i exempelvis planeringen av bygget. Överföringen kan ske genom att kostnader minskas (kvaliteten sänks) i någon annan del av bygget, eller genom att den totala kostnaden för projektet höjs med ett större lån i bostadsrättsföreningen (eftersom detta endast är en preliminär siffra i kostnadskalkylen). 607 kap. 42 § lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar. Att inte heller föreningsstämman får fatta beslut som ger otillbörlig fördel åt en medlem till nackdel för föreningen eller någon annan medlem framgår av 6 kap. 38 § i samma lag. 61Se exempelvis SOU 2017:31 s. 226 och , ”Något om framtida medlemmars intresse och SAS-principen i ljuset av NJA 2013 s. 117”, 2019. 62NJA 2013 s. 117. bestod enbart av medlemmar med anknytning till bostadsutvecklaren. 63Detta har även konstaterats inom ramen för juridisk forskning, se , ”Något om framtida medlemmars intresse och SAS-principen i ljuset av NJA 2013”, s. 117, 2019. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R Grundläggande konsument- och avtalsrättsliga principer sätts ur spel I det tidiga skede som förhandsavtal tecknas finns det lite information som är fastställd om bostadens utformning och om bostadsrättsföreningens ekonomi.64 Underlaget som ingår i avtalet är därför ofta begränsat i omfattning, och föremål för ändringar. Vidare har byggstyrelsen möjlighet att, så som beskrivits ovan, besluta om ändringar som kan drabba de framtida medlemmarna negativt. Den så kallade spegelbildsprincipen, som innebär att köpare och säljare är överens och har samma bild av vad som har avtalats, tillämpas därmed inte vid köp av nyproducerade bostadsrätter.65 Förutsättningarna för och innehållet i förhandsavtalet skiljer sig från vad som gäller när en konsument köper en nyproducerad villa. Konsumenten har då en direkt avtalsrelation med näringsidkaren och avtalet innehåller generellt sett mer omfattande specifikationer på hur bostaden ska utformas. Ett sådant avtal är inte heller tillåtet att ensidigt ändra om parterna inte kommer överens om annat. Det som konsumenten hävdar har avtalats angående arbetets omfattning gäller dessutom om inget annat framgår av skriftligt avtal eller av omständigheterna Avtalskonstruktionen gör att köparen inte har en direkt relation med bostadsutvecklaren eller byggbolaget Köparens motpart vid köp av en nyproducerad bostadsrätt är inte bostadsutvecklaren utan den bostadsrättsförening som startats av bostadsutvecklaren. Byggbolaget är bostadsrättsföreningen motpart för genomförandet av bygget. Den byggmästarbildade bostadsrättsföreningen och dess styrelse består oftast av representanter från bostadsutvecklarens koncern. 64Kostnadskalkylen är till sin definition preliminär. Bostadens utformning beslutas ofta efter att förhandsavtalet tecknats. 65Björkdahl, ”Avtalsförutsättningar och ställda säkerheter – förvärvarens skydd vid upplåtelse av bostadsrätt”, 2019. 6651 § konsumenttjänstlagen (1985:716). 26R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 2 Schematisk bild över avtalsförhållanden mellan parterna i processen. Köpare (konsument) Köparen har därmed inte någon direkt avtalsrelation med byggbolaget eller bostadsutvecklaren. Om exempelvis en byggstyrelse beslutar om förändringar under byggprocessen som innebär att köparen inte anser att denne fått den kvalitet som denne anser utlovades i samband med förhands- eller upplåtelseavtalen måste köparen rikta sig till bostadsrättsföreningen och dess styrelse, inte till bostadsutvecklaren eller byggbolaget. Medlemsstyrelsen kan få hantera medlemmars krav efter att byggstyrelsen lämnat över ansvaret till medlemsstyrelsen. Medlemsstyrelsens möjlighet att rikta kravet vidare till bostadsutvecklaren beror på vad som har avtalats i det entreprenadavtal som tecknades mellan byggstyrelsen och byggbolaget i ett tidigt skede.67 Om entreprenadavtalet inte medger att medlemsstyrelsen kan rikta köparnas krav på rättelse vidare mot byggbolaget kan köparna själva, som medlemmar i bostadsrättsföreningen, behöva stå för kostnaderna för att genomföra åtgärderna. Inom konsumentskyddslagstiftningen är det en självklarhet att näringsidkaren är den motpart som behöver stå för rättelser. Hur konsumentens möjlighet att kräva rättelse påverkas beskrivs i avsnitt 3.2.3. har i granskningen sett flera exempel på att byggstyrelsens roll samt avtalsrelationen påverkar köparens ställning. Att byggstyrelser beslutar om förändringar som kan vara negativa ur köparens synvinkel är något som uppges av ett antal aktörer som är inblandade i eller har insyn i byggprocessen.68 Vidare framgår i genomgång av bostadsrättsföreningars ekonomiska redovisning att det i vissa fall skett förändringar som är negativa ut köparens 67Resonemanget bygger på att byggbolaget är del i samma koncern som bostadsutvecklaren. 68Intervju med företrädare för arkitektfirma, , intervju med företrädare för Bostadsjuristerna, och telefonintervju med byggingenjör, . R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R synvinkel.69 Det framgår även av en köpares anmälan till att tvister också uppstår om vem som bär ansvar för att lösa grundläggande problem som påverkar möjligheten att bo i bostaden.70 Det finns även flera exempel på att byggbolag kan ta ett direkt ansvar för att lösa kunders klagomål på bostaden, trots att de rent formellt inte har en avtalsrelation med kunden.71 Eftersom detta inte regleras av lagstiftningen är kunden här beroende av byggbolagets policy för dessa åtgärder. 3.2.2Bestämmelser om tidpunkt för leverans är otydliga i bostadsrättslagen Flera nyproduktionsprojekt har blivit försenade på grund av omständigheter som att detaljplaner inte är beslutade, att bygglov dröjer eller att bygget drar ut av andra skäl.