prop · H80310 · 2020-09-30 00:00:00 — De simuleringar som görs med FAST är statiska, det vill säga de ingående individernas beteende, med avseende på arbetsutbud och löner, påverkas inte av förändringar i skatte- och bidragsreglerna. Det finns dock en specifik modell, den så kallade arbetsutbudsmodellen, som kan användas tillsammans med FASIT som gör det möjligt att också ta hänsyn till sådana förväntade beteendeförändringar. Arbetsutbudsmodellen beskrivs närmare i underlagsrapport a. Några potentiella begränsningar med modellen, i förhållande till de analyser som genomförs i bilagan, kan dock nämnas. En begränsning är att de förändringar inom flerbarnstillägget som studeras är förhållandevis små, sett till hur stor andel av målgruppens disponibla inkomst som omfördelas.142 Det kan därmed vara svårt att observera eventuella förändringar med tillräckligt hög precision. En annan är att gruppen utrikesfödda ingår i analysen på ett sätt som inte fullt ut tar hänsyn till denna grupps speciella egenskaper. Gruppen är mycket heterogen och vissa delgrupper, som står särskilt långt från arbetsmarknaden, kan förväntas reagera annorlunda på ekonomiska incitament jämfört med andra delgrupper. Det är också i de grupper som står längst från arbetsmarknaden som effekterna av vissa av de alternativa förmånerna ger störst effekt på den disponibla inkomsten. Sättet att representera dessa delgrupper kan riskera att överdriva arbetsutbudseffekterna något.143 Beskrivning av alternativa förmåner och genomförda simuleringar Tabellen nedan visar hur dagens barnbidrag och FBT fördelas för barn av olika ordningsnummer. Beloppen avser månader och utgår ifrån att det aktuella hushållet uppbär av förmånen. kan förmånen dock delas mellan särboende vårdnadshavare med 0, 50 eller 100 procents andel. Det allmänna barnbidraget (ABB) är alltid per barn och månad. För det andra barnet uppgår FBT till , för det tredje barnet , för det fjärde barnet och från och med det femte barnet . För en familj med sex barn uppgår alltså hela barnbidraget till varav FBT utgör . 142Flerbarnstillägget utgör av de summerade disponibelinkomsterna. 143Se underlagsrapport a för mer utförliga beskrivningar av denna problematik. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Tabell B3 1 Barnbidrag per barn och månad Generellt har de alternativa förmånerna utformats så att de totala statliga utgifterna för barnbidraget, inklusive FBT, är oförändrade från dagens läge. Däremot kan hushållens totala disponibla inkomster förändras då förändringarna inom barnbidraget kan påverka hushållens ekonomiska bistånd (avser försörjningsstödet), något som också påverkar de kommunala finanserna. En ansats vid jämförelser av detta slag är att de olika förmånerna utformas så att den summerade disponibla inkomsten är densamma mellan alternativen. Detta kan ses som att hushållens totala netto, med avseende på de system som påverkar hushållens disponibla inkomst, konstanthålls mot den offentliga sektorn. Detta underlättar till viss del fördelningsanalysen eftersom man annars kan behöva beakta att de olika utformningarna kan öka eller minska hushållens inkomster, vilket i sig kan ha en effekt på fördelningseffekterna. Vid utformningen av förmånerna som analyseras i denna granskning har dock värdet av att konstanthålla kostnaderna för statens utgifter för den ekonomiska familjepolitiken fått överväga. Vid redovisning av fördelningseffekter för respektive alternativ förmån i bilagan redovisas också den totala förändringen av hushållens summerade disponibla inkomster. Den förmån som ger störst minskning minskar hushållens summerade disponibla inkomster med . Den förmån som ger störst ökning ökar inkomsterna med . i förhållande till hushållens totala inkomster utgör dock detta en försvinnande liten del.Följande exempel på alternativa förmåner beaktas: 1.FBT från det tredje barnet: för FBT för det andra barnet förs över proportionerligt till övriga barn. 2.Tillägg till ensamföräldrar. Utgifterna för FBT förs över till ett tillägg till barnbidraget för ensamstående föräldrar. Ett fast belopp per barn 82 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utöver dessa båda exempel har fler varianter på tillägg till ensamföräldrar och åldersdifferentierade barnbidrag testats. Då dessa exempel gav sämre resultat i form av fördelningsmässig träffsäkerhet och kostnadseffektivitet ingår de inte i redovisningen. Simuleringarna har gjorts med FASIT144 och avser befolkning och regler för skatte- och bidragssystem. Förmånernas fördelningseffekter bedöms genomgående genom analyser av den relativa förändringen av hushållens ekonomiska standard.145 För de olika hushållstyperna analyseras också förändringen av andelen med låg ekonomisk standard.146 Vid analys av skillnader mellan kvinnor och män jämförs primärt den individuella disponibla inkomsten147 eftersom den ekonomiska standarden antas vara lika för alla boende i hushållet. Förändringar av hushållens incitament till arbete analyseras genom jämförelser av beräknade marginaleffekter148. Analyserna presenteras genomgående, om inget annat anges, för individer boende i barnhushåll149. I analyserna är den centrala utfallsvariabeln hushållets ekonomiska standard medan analysobjektet är individen, inte hushållet. Inom hushållet antas alla ha samma ekonomiska standard. Analyser av förändringar av arbetsutbudet till följd av förändringarna inom förmånerna görs för relevanta grupper genom simulering med den så kallade arbetsutbudsmodellen150 till FASIT. Det kan noteras att det hushållsbegrepp som ligger till grund för alla redovisningar, det så kallade bostadshushållet, inte är detsamma som det hushållsbegrepp som används vid fastställande av förmånerna. Här används i stället den så kallade familjeenheten som kan omfatta en eller två vuxna samt deras barn upp till och med . Bostadshushållet omfattar i stället alla som är folkbokförda på samma lägenhet, vilket alltså kan omfatta en eller flera familjeenheter. Det kan alltså vara så att två hushåll är folkbokförda på samma lägenhet, men bara ett av dem har barn som berättigar till barnbidrag med FBT. 144Simuleringarna görs i FASIT 2017 v4 utifrån det s.k. STAR-urvalet. 145Med ekonomisk standard avses hushållets disponibla inkomst dividerad med hushållets totala antal konsumtionsenheter (enligt SCB:s ekvivalensskala). Ekonomisk standard används vanligen för analyser av individers ekonomiska levnadsstandard eftersom den tillåter jämförelser av individer från hushåll av olika storlek och sammansättning. 146Låg ekonomisk standard avser en ekonomisk standard som understiger av medianen för ekonomisk standard. 147Den individuella disponibla inkomsten utgörs av summan av individuella inkomster minus skatter samt individens andel (bland hushållets vuxna) av hushållsspecifika skattefria transfereringar som till exempel barnbidrag, bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd. 148Med marginaleffekt avses den del av en ökad inkomst som går bort i form av ökade skatter och/eller minskade bidrag. Höga marginaleffekter innebär att det privatekonomiska utbytet av arbete är litet, något som teoretiskt kan verka dämpande på arbetsutbudet. 149Med barnhushåll avses i detta sammanhang hushåll som uppbär barnbidrag. 150För mer information om modellen och en teoretisk bakgrund till arbetsutbudseffekter av policyförändringar se underlagsrapport a. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS I detta fall kommer dock samtliga individer i lägenheten antas ha gemensam ekonomi och därmed få del av de barnrelaterade förmånerna. I de efterföljande avsnitten redovisas de alternativa förmånerna med kommentarer avseende detaljer i implementeringen och resultat från analyserna. Exempel 1: FBT från det tredje barnet FBT för det andra barnet slopas. Tilläggen för barn 3, 4 respektive 5+ behöver därmed höjas för att ge oförändrade totala utgifter för FBT. De nya månatliga beloppen151 framgår av tabellen nedan: Tabell B3 2 Exempel 1 Det omfördelade beloppet uppgår till summan av utbetalt FBT för det andra barnet, . Hushållens summerade disponibla inkomster minskar med cirka 118 miljoner kronor152 i förhållande till gällande regler för FBT, genom minskade utbetalningar av ekonomiskt bistånd till följd av stärkta inkomster för ekonomiskt utsatta hushåll. I det följande visas resultat för individer i hushåll som uppbär barnbidrag och/eller FBT enligt dagens regler. 151Beloppen i tabellen har avrundats till närmaste hela krona. 152Beloppet avser samtliga hushåll i populationen. Fördelningsanalyserna utförs dock för den så kallade fördelningspopulationen vilken omfattar en delmängd av hela populationen som bland annat varit folkbokförda i landet 84 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I avsnittet presenteras den relativa förändringen av genomsnittlig ekonomisk standard för olika grupper, där den alternativa utformningen av FBT sätts i förhållande till dagens system. För de olika hushållstyperna presenteras också förändring av andelen med låg ekonomisk standard. Figur B3 1 Skillnad i ekonomisk standard (%) bland barnhushåll per inkomstdecil -0,1 -0,2 Den ekonomiska standarden ökar i de lägre decilerna och minskar i de övre vilket indikerar att den alternativa utformningen av FBT är mer progressiv än dagens system och alltså i högre utsträckning koncentrerar pengar till hushåll i den lägre delen av inkomstfördelningen. Mycket små skillnader kan ses mellan män och kvinnor. Den individuella disponibla inkomsten minskar för män och för kvinnor. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Figur B3 2 Skillnad i ekonomisk standard (procent) bland barnhushåll per hushållstyp -0,5 Anm.: Hushåll med ensamstående respektive sammanboende föräldrar betecknas med E_ respektive S_. Efterföljande siffra avser antalet barn i hushållet. Diagrammet visar tydligt att den ekonomiska standarden ökar för stora hushåll, särskilt med minst fyra barn, medan den minskar för hushåll med två barn. Detta följer förstås trivialt av den alternativa förmånens utformning. De mindre effekter som uppstår i ensamstående och sammanboende hushåll utan barn, E_0 och S_0, beror på att särlevande föräldrar kan dela på barnbidraget, vilket gör att en viss del av barnbidraget går till hushåll utan folkbokförda barn.153 153Det kan noteras att de olika hushållstyperna skiljer mycket i storlek. I den minsta gruppen (ensamstående med 4+ barn) återfinns knappt 17 000 individer i medan det i den största gruppen (sammanboende med två barn) ingår nästan 499 000 individer. 86 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur B3 3 Skillnad i andel med låg ekonomisk standard (procentenheter) bland barnhushåll per hushållstyp − Exempel 1 -0,005 -0,010 -0,015 -0,020 1 barn 2 barn 3 barn 4+ barn 0 barn 1 barn 2 barn 3 barn 4+ barn Diagrammet ovan visar små effekter på andelen med låg ekonomisk standard, totalt sett en minskning på . Det är bland hushåll med minst tre barn som minskningen uppstår. Figur B3 4 Skillnad i ekonomisk standard (procent) bland barnhushåll per huvudsaklig försörjningskälla − Exempel 1 -0,1 R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Den största ökningen av den ekonomiska standarden kan ses i grupperna som huvudsakligen försörjs genom etableringersättning. Anledningen är att det i denna grupp finns en tydlig överrepresentation av hushåll med ett stort antal barn. Relativt stora ökningar kan också ses hos de som försörjs genom försörjningsstöd och arbetslöshetsersättning.154 Figur B3 5 Skillnad i ekonomisk standard (procent) bland barnhushåll per ländergrupp -0,1 Den största ökningen av den ekonomiska standarden kan ses för individer i hushåll där hushållsföreståndaren härstammar från ett utomeuropeiskt land med låg HDI155. Detta beror på att gruppen är starkt överrepresenterade bland de riktigt stora familjerna. 154Det kan noteras att de olika grupperna skiljer mycket i storlek. I den minsta gruppen (etableringsersättning) återfinns drygt 4 000 individer i medan det i den största gruppen (övriga) ingår drygt 548 000 individer. 155HDI, eller Human Development Index, är ett mått på ett lands utvecklingsnivå. Indexet publiceras av FN där hänsyn tas till landets bruttonationalinkomst (BNI), befolkningens återstående medellivslängd samt befolkningens utbildningsnivå. I dessa analyser används samma ländergruppsindelning som i SCB:s befolkningsprognoser, se 8sm1901.pdf. 88 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur B3 6 Förändring av marginaleffekter (procent) − Exempel 1 0 -0,2 -0,4 -0,6 -0,8 -1 -1,2 Män Kvinnor 1 2 E 1-2 E 3+ S 1-2 S 3+ Arbetslös Sysselsatta Övriga Medelhög, låg HDI Övr Anm.: Resultaten avser individer i åldern som bor i barnhushåll. Indelningar av inkomstgrupper görs dock på hela befolkningen. Förändringar inom barnbidraget påverkar inga andra förmåner än det ekonomiska biståndet. Inom det ekonomiska biståndet är marginaleffekterna . Barnbidraget ger inte upphov till marginaleffekter eftersom det inte är en inkomstprövad förmån. Ett utfall vid förändringar inom barnbidraget är att hushåll som får mindre barnbidrag till följd av ändringen i stället blir berättigade till ekonomiska bistånd, vilket ökar hushållens marginaleffekter. Det andra möjliga utfallet är att hushållet får högre barnbidrag till följd av ändringen och därigenom är berättigade till ekonomiskt bistånd, vilket sänker hushållets marginaleffekter. De genomsnittliga marginaleffekterna minskar här generellt svagt, Det kan tolkas som att det är något fler hushåll som får högre barnbidrag, och därmed ett lägre beroende av ekonomiskt bistånd med lägre marginaleffekter som ett resultat, än som får lägre barnbidrag och därmed ett högre beroende av ekonomiskt bistånd med högre marginaleffekter som resultat. Effekterna är större för individer i inkomstdecil 1 än i högre deciler. Även för familjer med minst tre barn, och särskilt för ensamstående föräldrar, är effekten större än för mindre familjer. Minskningen är särskilt stor för individer som försörjer sig via etableringsersättning eller försörjningsstöd. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Tabellen nedan visar att det totala antalet arbetade timmar endast förändras marginellt bland barnfamiljer: en ökning med . Det är också mindre än en promille av individerna som förändrar sin arbetstid med den alternativa förmånen. De grupper som uppvisar störst andel med förändrad arbetstid är de som försörjs av försörjningsstöd eller etableringsersättning, ensamstående med minst tre barn och individer i den lägsta inkomstdecilen. Det är också dessa grupper som uppvisar den största relativa förändringen av den genomsnittliga arbetstiden. I gruppen som försörjs av försörjningsstöd är ökningen mycket kraftig men det är en liten grupp och skattningen därför mycket osäker. I den lägsta inkomstdecilen samt för ensamstående med minst tre barn sker också vissa ökningar. I gruppen som försörjs med etableringsersättning sker i stället en viss minskning av arbetstiden. I alla dessa grupper minskar marginaleffekterna med den alternativa förmånen och arbetstidsökningarna kan tolkas som att substitutionseffekten överväger, det vill säga att arbete blir mer lönsamt genom de minskande marginaleffekterna, vilket ökar relativpriset på fritid, vilket i sin tur får fler att öka sin arbetstid. I gruppen som försörjer sig av etableringsersättning minskar visserligen också marginaleffekterna men här ser vi i stället en arbetstidsminskning, vilket tyder på att det i stället är en inkomsteffekt som dominerar, dvs. att inkomsten med den nya förmånen blir tillräckligt hög för att tillåta en minskning av arbetstiden inom ramen för en oförändrad ekonomisk standard. 90 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B3 3 Arbetsutbudseffekter exempel 1 Ensam.,1-2 barn Ensam., 3+ barn Sambo, 1-2 barn Sambo, 3+ barn- -0,05 -0,04 -0,03 -0,01 -0,07 Utomeur., låg och Anm.: Ländergrupp HDI avser med låg och medelhög HDI. Hushållstyp E_ (S_) avser ensamstående (sammanboende) hushåll. Resultaten avser individer i åldern som bor i barnhushåll. Indelningar av inkomstgrupper görs dock på hela befolkningen. Försörjningsgrupperna sjuk, arbetslös och SA antas inte ha något arbetsutbud i utgångläget varför den relativa utvecklingen inte kan observeras. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Figur B3 7 Skillnad i ekonomisk standard (procent) bland barnhushåll per inkomstdecil, direkta och långsiktiga effekter − Exempel 1 -0,1 -0,2 Anm.: den långsiktiga effekten har beräknats genom att differensen mellan den direkta och den långsiktiga effekten från arbetsutbudsmodellen har adderats till den direkta effekten från FASIT. Detta då bedömningen är att skattningen av den direkta effekten från FASIT är mer tillförlitlig. Diagrammet visar effekten på den ekonomiska standarden av den alternativa utformningen i förhållande till dagens FBT. Förändringen visar att den alternativa förmånen är mer progressiv än dagens FBT. Den ekonomiska standarden ökar i de lägsta tre decilerna, och särskilt den allra lägsta, men minskar sedan i högre deciler. Om hänsyn också tas till den begränsade förändring av arbetsutbudet som förväntas uppstå (den långsiktiga effekten) ökar den ekonomiska standarden ytterligare något, särskilt i den lägsta decilen. Exempel 2: Tillägg till barnbidraget för ensamstående föräldrar FBT ersätts av en förmån som betalas ut till ensamstående föräldrar som har barnet folkbokfört hos sig. Ensamförälderstödet (EFS) uppgår till per barn och månad vilket ger samma totala utgift som FBT. Förmånen betalas ut oavsett hur stor del av barnbidraget föräldern får del av. Av tabellen nedan framgår hur stora belopp som betalas ut till en ensamstående förälder beroende på antalet barn. 92 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B3 4 Exempel 2 Det omfördelade beloppet uppgår till summan av utbetalt FBT, cirka Hushållens summerade disponibla inkomster ökar med cirka 32 miljoner kronor156 i förhållande till gällande regler för FBT, genom ökade utbetalningar av ekonomiskt bistånd till följd av minskade inkomster för redan ekonomiskt utsatta hushåll. I det följande visas resultat genomgående för individer i hushåll som uppbär barnbidrag och/eller FBT enligt dagens regler. I avsnittet presenteras genomgående den relativa förändringen av genomsnittlig ekonomisk standard för olika grupper, där den alternativa förmånen sätts i förhållande till dagens system. För de olika hushållstyperna presenteras också förändring av andelen med låg ekonomisk standard. 156Beloppet avser samtliga hushåll i populationen. Fördelningsanalyserna utförs dock för den så kallade fördelningspopulationen vilken omfattar en delmängd av hela populationen som bland annat varit folkbokförda i landet R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Figur B3 8 Skillnad i ekonomisk standard (%) bland barnhushåll per inkomstdecil -0,1 -0,2 -0,3 Den ekonomiska standarden ökar i de lägre decilerna och minskar i de övre, vilket indikerar att den alternativa förmånen är mer progressiv än dagens FBT. Det finns vissa skillnader mellan könen. Den individuella disponibla inkomsten minskar för män och ökar för kvinnor. En anledning till dessa skillnader kan vara att det i huvudsak är kvinnor som är ensamstående föräldrar. Figur B3 9 Skillnad i ekonomisk standard (procent) bland barnhushåll per hushållstyp E_ 0 E_ 1 E_ 2 E_ 3 E_4- S_ 0 S_ 1 S_ 2 S_ 3 S_4- Hushållstyp Anm.: Hushåll med ensamstående respektive sammanboende föräldrar betecknas med E_ respektive S_. Efterföljande siffra avser antalet barn i hushållet. 94 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En ökning av den ekonomiska standarden kan ses för ensamstående hushåll som en minskning kan ses för sammanboende hushåll. Detta följer trivialt av förmånens utformning. Diagrammet visar också att utfallet är mindre positivt för de största hushållen eftersom de inte fullt ut kompenseras för de höga inkomster som dagens FBT ger. Figur B3 10 Skillnad i andel med låg ekonomisk standard (procentenheter) bland barnhushåll per hushållstyp − Exempel 2 -0,01 -0,02 -0,03 -0,04 -0,05 -0,06 1 barn 2 barn 3 barn 4+ barn 0 barn 1 barn 2 barn 3 barn 4+ barn Diagrammet ovan visar att andelen med låg ekonomisk standard förändras förhållandevis lite, totalt sett en minskning med . Minskningen uppstår för hushåll med ensamstående föräldrar, vilket trivialt följer av förmånens utformning. För hushåll med sammanboende föräldrar ökar tvärtom andelen med låg ekonomisk standard något. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Figur B3 11 Skillnad i ekonomisk standard (procent) bland barnhushåll per huvudsaklig försörjningskälla − Exempel 2 -0,2 -0,4 -0,6 -0,8 En kraftig minskning av den ekonomiska standarden kan ses hos gruppen som huvudsakligen försörjs genom etableringsersättning. Detta beror på att gruppen är överrepresenterad bland hushåll med många barn, vilket ger ett positivt utfall i dagens system, och är underrepresenterad bland ensamstående, vilket ger ett negativt utfall med den alternativa förmånen. Figur B3 12 Skillnad i ekonomisk standard (procent) bland barnhushåll per ländergrupp -0,1 -0,2 -0,3 -0,4 -0,5 -0,6 96 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den största minskningen av den ekonomiska standarden kan ses för individer i hushåll där hushållsföreståndaren härstammar från ett utomeuropeiskt land med låg HDI och i viss mån även medelhög HDI. Detta beror på att grupperna är överrepresenterade bland de riktigt stora familjerna. Figur B3 13 Förändring av marginaleffekter (procent) − Exempel 2 0 -0,5 -1 -1,5 Totalt Män Kvinnor 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 E 1-2 E 3+ S 1-2 S 3+ Sjuk Studerande Sysselsatta Övriga Medel, låg HDI Övr Anm.: Resultaten avser individer i åldern som bor i barnhushåll. Indelningar av inkomstgrupper görs dock på hela befolkningen. De genomsnittliga marginaleffekterna är i princip oförändrade. en mycket svag ökning och kvinnor en svag minskning. Ensamstående med barn får en minskning, särskilt i hushåll med minst tre barn, och sammanboende med 3+ barn en ökning. En relativt stor minskning kan ses för individer som försörjer sig genom försörjningsstöd medan individer som försörjer sig med etableringsersättning samt i gruppen med övrig försörjning i stället får något större ökningar. Tabellen nedan visar att det totala antalet arbetade timmar endast förändras marginellt bland barnfamiljer: en ökning med . Andelen som förändrar sin arbetstid till följd av den alternativa förmånen är endast De grupper som uppvisar störst andel med förändrad arbetstid är de som försörjs av försörjningsstöd eller etableringsersättning, ensamstående med barn och individer i den lägsta inkomstdecilen. De grupper som uppvisar den största relativa förändringen av den genomsnittliga arbetstiden är delvis desamma. Dock är arbetstidsförändringen något mindre för ensamstående med högst två barn. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS I denna grupp minskar också arbetstiden medan den ökar i de övriga tidigare nämnda grupperna.