prop · H80345 · 2020-11-03 00:00:00 — Regeringen delar bedömningen i promemorian att det, för att den föreslagna bestämmelsen ska bli tydlig och förutsebar, inte bör ha någon 2020/21:45 betydelse hur måltiden distribueras. Det bör således inte spela någon roll om måltiden distribueras och administreras via arbetsgivaren eller om arbetsgivarens roll är så liten att måltiden i praktiken kan anses ha skänkts direkt till den anställde. I båda fallen föreslås att måltiden ska undantas från beskattning. I förhållande till promemorians förslag till lagtext anser regeringen att formuleringen ”om det framgår av omständigheterna” i lagtexten är obehövlig och bör strykas. Regelverken om vilka ersättningar och inkomster som är avgiftspliktiga respektive avgiftsfria enligt socialavgiftslagen (2000:980), lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift är kopplade till skattskyldighet enligt inkomstskattelagen. Förmåner som är undantagna från skatteplikt enligt inkomstskattelagen, såsom nu aktuella måltider, är därför också avgiftsfria enligt ovan nämnda lagar. I likhet med promemorian omfattar regeringens förslag endast hur matgåvor ska behandlas i skatte- och avgiftshänseende i förhållande till reglerna om beskattning av förmån av fri kost som erhålls på grund av tjänst. Som konstaterar kan förslaget även aktualisera frågor med koppling till andra skatteregler och regelverk, såsom frågor rörande beskattningen av dem som väljer att lämna aktuella matgåvor. Även frågor rörande regler om exempelvis mutor kan aktualiseras. Dessa regler påverkas inte av regeringens förslag. Huruvida matgåvor skulle kunna aktualisera exempelvis uttagsbeskattning hos givaren får bedömas enligt gällande regler och praxis. Enligt borde ytterligare åtgärder vidtas för att stödja restaurangbranschen som drabbats hårt av pandemin. Sådana åtgärder faller dock utanför syftet med den aktuella lagstiftningsprodukten. Förslaget föranleder införandet av en ny paragraf, 11 kap. 2 a §, i inkomstskattelagen. Regeringens förslag: Lagändringen om förmån av kost i särskilda fall ska träda i kraft . Lagen tillämpas även på förmån som har lämnats efter . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Tidpunkten för när lagändringen ska börja tillämpas har dock justerats i regeringens förslag. Remissinstanserna: Kommuner och Regioner anser att för- Prop. 2020/21:45 slaget även bör gälla matgåvor som skänkts före . Föreningen revisorer och anser att ändringen ska tillämpas på förmåner som lämnas efter . Skälen för regeringens förslag: Lagändringen om förmån av kost i särskilda fall bör träda i kraft . Lagändringen föreslås därför träda i kraft . På grund av den senaste tidens rådande läge med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19 har kostförmån i form av måltider redan erbjudits till vissa anställda. Som framhållit har matgåvor i viss utsträckning donerats . Regeringen bedömer därför att det finns skäl för att bestämmelsen ska tillämpas retroaktivt och, till skillnad från förslaget i promemorian, att lagändringen bör tillämpas på förmåner som lämnas redan efter . Arbetsgivare som för perioden mars–redovisat och betalat arbetsgivaravgifter för sådana måltider som föreslås bli skattefria kan när lagändringen trätt i kraft begära omprövning hos för att få tillbaka betalda avgifter. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. De offentligfinansiella effekterna till följd av ändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På , och för att bedöma andra effekter än de offentligfinansiella effekterna kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas, där skattebaser tillåts påverkas av regeländringen. Syfte och alternativa lösningar I propositionen föreslås en skattefrihet för förmån av kost under förutsättning att måltiden kommer från någon som saknar samband med arbetsgivaren och lämnas utan krav på motprestation. Förslaget syftar till att från förmånsbeskattning undanta måltider som lämnas av allmänheten i syfte att visa anställda uppskattning och stöd i samband med ansträngda arbetssituationer. Bedömningen är att det är nödvändigt med förslaget i denna proposition med anledning av att det finns ett behov av att förtydliga den skattemässiga behandlingen av dessa måltider. Om förslaget inte genomförs uteblir de effekter som förslaget förväntas medföra. Det saknas underlag för att bedöma hur många som kommer beröras av förslaget. Inom vårdyrken, läkare, sjuksköterskor, undersköterskor, vårdbiträden osv. arbetar uppskattningsvis ca 600 000 personer. Utifrån ett antagande om att undantaget i första hand kommer beröra en begränsad del av denna grupp kan en uppskattning av effekterna göras. Gåvorna kan skänkas både som enstaka måltider från privatpersoner, men också från organisationer och företag. I båda fallen innebär det föreslagna undantaget att ingen skatt ska tas ut på förmånsvärdet. Värdet av förmånen skulle under normala omständigheter bestämmas till för en lunch. Utifrån ett antagande om att av personerna som arbetar inom vårdyrken vid i genomsnitt 10 tillfällen skulle erbjudas gratis måltid blir det undantagna förmånsvärdet . Beräknat på genomsnittlig marginalskatt på arbetsinkomster uppgår de uteblivna skatteintäkterna till , varav 19,4 miljoner utgörs av kommunalskatt. Arbetsgivaravgifter ska som utgångspunkt betalas på gåvor som ges via arbetsgivaren. Gåvor i form av måltider till sjukhuspersonal antas till mycket stor del gå via arbetsgivaren. En konsekvens av förslaget om skattefrihet är att dessa gåvor även blir avgiftsfria. De uteblivna arbetsgivaravgifterna för regionerna beräknas uppgå till . Eftersom förslaget påverkar offentliga arbetsgivare påverkar dock inte de uteblivna arbetsgivaravgifterna den samlade offentligfinansiella effekten. Den totala offentligfinansiella effekten beräknas alltså till -22,. Beräkningarna ovan utgör en bedömning av hur givandet har sett ut under spridningen av sjukdomen covid-19 under framför allt våren och . Eftersom det saknas uppgifter om det faktiska givandet görs ingen ny bedömning av omfattningen med anledning av att lagändringen , till skillnad från förslaget i promemorian, föreslås tillämpas på gåvor som lämnas redan efter . Förslaget bedöms i första hand få effekt under speciella omständigheter, såsom spridningen av sjukdomen covid-19. och framåt beräknas den offentligfinansiella effekten i stället utifrån ett normalscenario. Den offentligfinansiella effekten beräknas då till -. Det är möjligt att antalet gåvor i form av fria måltider ökar som en konsekvens av förslaget samt att en stor del av de redan beaktade gåvorna getts i tron att det inte ger upphov till förmånsbeskattning. Vid fler gåvor skulle värdet på det som undantas från beskattning visserligen öka men givet att ökningen är en direkt följd av förslaget påverkar det inte bedömningen av de offentligfinansiella effekterna då inget beskattningsunderlag skulle uppkommit i frånvaro av undantaget. Mottagarna av matgåvor antas i mycket stor utsträckning arbeta inom offentlig sektor. Företagen förekommer därför i första hand som givare av matgåvor. Beskattningskonsekvenserna för dessa behandlas dock inte i det aktuella förslaget. För företag med anställda som tar emot matgåvor, det kan t.ex. röra sig om privata sjukvårdsföretag, innebär förslaget minskad administration. Effekter för enskilda och offentlig sektor Förslaget påverkar de individer som får gåvor i form av måltider och som i avsaknad av förslaget skulle förmånsbeskattas för desamma. Givet de antaganden som görs under rubriken offentligfinansiella effekter innebär förslaget lägre skatt för ca 60 000 personer med i genomsnitt ca . Förslaget innebär att skatteunderlaget minskar något, till största del för kommunsektorn. minskar regionernas betalningar av arbetsgivaravgifter med nästan lika mycket. Den totala effekten för kommunsektorn beräknas till minus (-19,4+18,5). Eftersom förslaget i första hand syftar till att undanta förmånsbeskattning av gåvor vid speciella omständigheter föreslås inte någon kompensation till kommunsektorn utgå för dessa . Förslaget antas inte ha några effekter på sysselsättningen. Effekter för inkomstfördelningen och ekonomisk jämställdhet Förslaget uppskattas ha försumbara effekter på inkomstfördelningen och den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Inom de yrkeskategorier som antas beröras av förslaget arbetar en större andel kvinnor än män. Undantaget från förmånsbeskattning antas därför påverka kvinnor i något större utsträckning än män. Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna kommer att behöva uppdatera internt och externt informationsmaterial och förslaget kan förväntas leda till ett ökat antal frågor från arbetsgivare och enskilda. Förslaget kan också komma att medföra ett ökat antal omprövningar, vilket innebär att kan tillkomma för ärendehantering. Antalet redovisade kostförmåner under pandemin kan dock antas vara relativt begränsat, varför det inte heller torde bli fråga om någon större mängd omprövningar. Tillkommande kostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte medföra annat än en marginell ökning av antalet mål i allmän förvaltningsdomstol. Eventuella kostnadsökningar bedöms rymmas inom anslaget för Domstolar. Förslaget bedöms vara förenligt med det EU-rättsliga regelverket. Förslaget bedöms inte medföra några effekter på miljön och det brottsförebyggande arbetet. Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Paragrafen, som är ny, anger att förmån av kost under vissa förutsättningar inte ska tas upp till beskattning. Paragrafen utgör ett undantag från huvudregeln i 11 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), enligt vilken förmåner som erhålls på grund av tjänst ska tas upp som intäkt. Vissa av de måltider som omfattas av undantaget i paragrafen kan vara undantagna från beskattning redan med stöd av gällande regler och praxis (jfr RÅ 1976 ref. 131 I, RÅ 1983 1:73, RÅ 1988 ref. 30, RÅ 1997 ref. 1 och HFD 2017 ref. 38). Paragrafen innebär att måltider som lämnas av privatpersoner, organisationer och företag som saknar samband med arbetsgivaren och som lämnas utan krav på motprestation inte ska tas upp som kostförmån. När det gäller bedömningen av sambandet mellan den som lämnar måltiden och arbetsgivaren ska beaktas om det finns ägarförhållanden eller andra samband mellan dessa, såsom intresse hos den som lämnar måltiden att inleda och upprätthålla affärsmässiga förbindelser med arbetsgivaren. En förutsättning för att undantaget ska vara tillämpligt är att måltiden lämnas utan krav på motprestation. Vid denna bedömning ska exempelvis beaktas om den anställde, inom ramen för sin anställning hos arbetsgivaren, förväntas delta i informationsinsatser eller utbildningar som anordnas av den som lämnar måltiden. Måltider som lämnas i samband med sådana informationsinsatser ska inte omfattas av undantaget från beskattning. Om två företag kommer överens om att det ena företaget ska donera måltider till det andra företagets anställda i utbyte mot att få använda det mottagande företaget i sin marknadsföring, t.ex. dess logotyp, brister förutsättningarna för skattefri kostförmån både vad gäller avsaknad av samband mellan de två parterna och att maten lämnas utan krav på motprestation. Måltider som lämnas till de anställda under sådana förutsättningar ska således inte heller omfattas av undantaget från beskattning. Hur distributionen av måltiden sker saknar betydelse för bedömningen. Detta innebär exempelvis att måltider som doneras av en ideell förening till en arbetsgivare, med avsikten att arbetsgivaren ska lämna vidare måltiderna till anställda i syfte att visa stöd och uppskattning, inte ska tas upp som skattepliktig kostförmån. Att arbetsgivaren i dessa fall sköter själva administrationen av måltiden saknar betydelse. Under förutsättning att måltiden kommer från någon som saknar samband med arbetsgivaren och måltiden lämnas utan krav på motprestation så omfattas även måltid på restaurang av undantaget från beskattning. Av första punkten framgår att lagen träder i kraft . I andra punkten anges att lagen även ska tillämpas på förmån som har lämnats efter . Ändringar i statens budget I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändringar i statens budget med anledning av spridningen av sjukdomen covid-19. Ändringarna är dels en följd av det lagförslag som lämnas i denna proposition, dels en följd av åtgärder som regeringen avser att vidta för att bekämpa spridningen och begränsa dess följdverkningar. 5.1Ändringar av statens inkomster Regeringens förslag: Den ändrade beräkningen av inkomster i statens budget som redovisas i tabell 5.1 godkänns. Skälen för regeringens förslag: I tabell 5.1 redovisas ändringar i inkomstberäkningen för de inkomsttitlar som påverkas av det lagförslag som lämnas i denna proposition. Av tabellen framgår bruttoeffekten av förslaget på respektive inkomsttitel. Tabell 5.1 Specifikation av ändrad beräkning av statens inkomster Förslaget om ändrade regler för kostförmån i särskilda fall påverkar inkomsttitel Statlig inkomstskatt inom inkomsthuvudgrupp 1100 Direkta skatter på arbete. Enligt den av godkända inkomstberäkningen uppgår inkomsttitel Statlig inkomstskatt till (prop. 2019/20:166, bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:276). Prognosen har reviderats ned med till följd av förslaget. Förslaget om ändrade regler för kostförmån i särskilda fall påverkar även inkomsttitel inkomstskatt inom inkomsthuvudgrupp 1100 Direkta skatter på arbete. Enligt den av godkända inkomstberäkningen uppgår inkomsttitel inkomstskatt till (samma beslut som ovan). Prognosen har reviderats ned med till följd av förslaget. Sammantaget har prognosen för statens inkomster reviderats ned med till följd av förslaget om ändrade regler för kostförmån i särskilda fall. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att den ändrade beräkningen av inkomster i statens budget som redovisas i tabell 5.1 godkänns. Offentligfinansiella effekter 2020 av ändrade skatte- och avgiftsregler i denna proposition Ändrade regler för kostförmån i -0,02 -0,02 -0,02 -0,02 I tabell 5.2 redovisas den offentligfinansiella effekten av förslaget om ändrade skatte- och avgiftsregler i denna proposition. Förslaget avser ändrade regler för kostförmån i särskilda fall. Bruttoeffekten beskriver den direkta förändringen av intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Utöver den direkta effekten kan en regeländring ge upphov till indirekta effekter på de offentliga finanserna. Indirekta effekter uppstår om skatteändringen påverkar underlaget för andra skatter eller offentliga utgifter och därigenom påverkar de offentliga finanserna. Den offentligfinansiella nettoeffekten utgörs av summan av bruttoeffekten och de indirekta effekterna. Vid bedömningen av hur en skatteförändring påverkar den offentliga sektorns finansiella sparande på kort sikt, är den offentligfinansiella nettoeffekten den mest relevanta. Effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande bedöms uppgå till -22,2020. 5.2Ändringar av statens utgifter Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 21 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med 13 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för insatser inom regeringens arbete med hälso- och sjukvård och folkhälsa. Anslaget får även användas för utgifter för extraordinära smittskyddsåtgärder som kan behöva vidtas i arbetet med utbrottet av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 samt för att ersätta kommuner för merkostnader inom omsorgen som uppstår i det arbetet. Anslaget får dessutom användas till bidrag till nationella och internationella organisationer inom folkhälso- och sjukvårdsområdet samt andra internationella åtaganden på området. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:201) ökades anslaget med 1 , varav 1 avsåg ersättning till regioner och kommuner för merkostnader inom hälso- och sjukvården och omsorgen till följd av covid-19. Därefter ökades anslaget med 1 för att utöka antalet tester för covid-19 efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:208). Vidare ökades anslaget med 2 för att täcka kommuner och regioners merkostnader efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:294). Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget för att ersätta regioner och merkostnader med anledning av coronaviruset med 2 000 000 000 kronor (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:FiU21, 2019/20:340). Anslaget tillfördes ytterligare 5 för utökad testning för covid-19 och smittspårning efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Förstärkt stöd till välfärd och företag, insatser mot smittspridning och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:181, bet. 2019/20:FiU61, rskr. 2019/20:352). Slutligen tillfördes anslaget för att säkra flygambulanstransporter och täcka utgifter för smittbärarpenning efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:363). I propositionen Höständringsbudget föreslår regeringen att ytterligare 5 tillförs anslaget, varav 5 avser medel för att täcka kommunernas och regionernas merkostnader till följd av covid-19 (prop. 2020/21:2). Om beslutar i enlighet med förslaget i propositionen Höständringsbudget har sammanlagt 10 tillförts anslaget för kommuners och regioners merkostnader med anledning av covid-19. Den senaste prognosen visar dock att detta inte är tillräckligt för att ersätta merkostnaderna. Regioner och kommuner får ansöka om ersättning , och . Redan de ansökningar som inkom i samband med den första ansökningsomgången bedöms omfatta merkostnader som överskrider de avsatta medlen. Ytterligare medel behöver mot denna bakgrund tillföras. Anslaget bör därför ökas med 10 . genomförs testning i hela landet för att kontrollera symptom på covid-19. Testningen omfattar ca 130 000–170 000 s.k. PCR-tester . Detta ger goda möjligheter att upptäcka eventuella smittbärare och möjliggör en utökad smittspårning. Storskalig PCR-testning och smittspårning är effektiva verktyg för att både pressa ned smittspridningen, och för att få en korrekt bild av smittans omfattning i landet. Därutöver genomförs ca 30 000–40 000 serologiska tester i syfte att kontrollera förekomsten av antikroppar. Kostnaderna för att möta behovet av testning under resterande del av 2020 bedöms bli högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med 3 . Europeiska kommissionen presenterade den europeiska vaccinstrategin, som syftar till att påskynda utveckling, tillverkning och spridning av vaccin mot covid-19 (Faktapromemoria 2019/20:FPM56 Meddelande om för vacciner mot covid-19 [SB2020/00904]). En del av strategin utgörs av kommissionens förköpsavtal med olika vaccinproducenter för att säkra medlemsstaternas tillgång till vaccin mot covid-19. Alla EU:s medlemsstater har valt att delta i det EU-gemensamma arbetet med förköpsavtal. För detta ändamål har tillgängliggjorts från EU:s instrument för krisstöd (). Ytterligare finansiering görs tillgänglig genom lån från den Europeiska investeringsbanken. Medlemsstaterna har också möjlighet att skjuta till medel vid behov. Kommissionens ambition är att unionens avtalsportfölj ska omfatta vacciner med olika teknologier och verkningsmekanismer för att maximera möjligheten att få tillgång till ett eller flera säkra och effektiva vacciner. För att säkerställa en solidarisk fördelning av kostnaderna, och för att arbetet med att ingå förköpsavtal med olika vaccinproducenter ska kunna fortsätta, krävs enligt kommissionen ett tillskott från alla medlemsstater till på sammanlagt . Kommissionen har i en skrivelse begärt att medlemsländerna tillför dessa medel (Skrivelse om EU-budget till vaccin mot covid-19 [S2020/06894]). För del innebär det ett tillskott om ca . Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget ökas med 13 . 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 4:2 Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget får användas till utgifter för bidrag för insatser inom funktionshindersområdet och för vissa administrativa utgifter kopplade till bidragsgivningen. För att inte sprida smitta eller själva bli smittade av sjukdomen covid-19 kan personliga assistenter behöva personlig skyddsutrustning när de är i kontakt med personer som är beviljade assistansersättning enligt 51 kap. 2 § socialförsäkringsbalken. Regeringen anser att ett särskilt statsbidrag bör införas för att staten ska kunna ersätta skäliga merkostnader för personlig skyddsutrustning, som går utöver vad som normalt ingår i arbetsgivarens ansvar enligt arbetsmiljölagen (1977:1160). Bidraget bör uppgå till högst för varje enskild person som är beviljad assistansersättning och avse personlig skyddsutrustning för den enskildes personliga assistenter. Bidrag ska enbart kunna lämnas till en person som har beviljats statlig assistansersättning eller till enskilda fysiska eller juridiska personer som har tillstånd att bedriva verksamhet med personlig assistans. Bidrag ska inte kunna lämnas för kostnader för personlig skyddsutrustning för personliga assistenter om det är en utförare eller en enskild person som efter avtal med en kommun tillhandahåller insatsen och som kan få statsbidrag enligt förordningen (2020:193) om statsbidrag till regioner och kommuner för att ekonomiskt stödja verksamheter inom hälso- och sjukvård respektive socialtjänst till följd av sjukdomen covid-19. Bidraget bör omfatta merkostnader som Prop. 2020/21:45 uppkommit –, vilket är som statsbidraget för regioners och kommuners merkostnader omfattar. Anslaget bör mot denna bakgrund ökas med . 5.3Konsekvenser för statens budget De förslag som lämnas i denna proposition innebär att anvisade medel ökar med 2020. På inkomstsidan av statens budget lämnas förslag om att införa en skattefrihet för förmån av fri kost som beräknas minska statens inkomster med 2020. Sammantaget beräknas därmed det finansiella sparandet försvagas med , vilket motsvarar av BNP, och statens lånebehov öka med motsvarande belopp, till följd av förslagen i denna proposition. 2020/21:45 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Ändrade regler för kostförmån i särskilda fall har arbetsbelastningen för bl.a. vård- och omsorgspersonal varit mycket ansträngd på grund av spridningen av det nya coronavirus som orsakar sjukdomen covid-19. har det runt om i landet tagits många initiativ för att på olika sätt visa stöd och uppskattning för dem som arbetat under ibland svåra förhållanden. En sådan åtgärd har varit att skänka mat till personal som arbetar inom sjukvården. Liknande initiativ förekom även i samband med skogsbränderna , då brandmännen uppmärksammades för sina insatser genom matgåvor från privatpersoner och företag i den då rådande situationen.