prop · H703118 · 2020-03-17 00:00:00 — Urinprov får inte tas eller bevittnas av någon av motsatt kön som inte är läkare eller legitimerad sjuksköterska. 23 § Om den dömde inte inställer sig för att medverka i verkställighetsplaneringen eller inte kommer till möten med koordinatorn, ska på begäran av Kriminalvården lämna hjälp för att söka efter och hämta honom eller henne till den av Kriminalvården anvisade platsen. Om den dömde ska hämtas får han eller hon inte omhändertas tidigare än vad som är nödvändigt för att han eller hon ska kunna inställas till mötet. Om ett hämtningsförsök har misslyckats, eller det annars på grund av vad som är känt om den som ska hämtas finns särskild anledning till det, får Kriminalvården eller besluta att han eller hon får omhändertas tidigare än vad som följer av andra stycket. Omhändertagandet får i sådant fall äga rum högst eller, efter beslut av Kriminalvården, högst arton timmar före mötet. Den som har omhändertagits enligt tredje stycket är skyldig att i avvaktan på inställelsen stanna kvar på den plats som bestäms av . 24 § Om den dömde bryter mot en föreskrift om inskränkningar i rörelsefriheten, ska på begäran av Kriminalvården lämna hjälp för att verkställa föreskriften genom att tillfälligt omhänderta honom eller henne. 2019/20:118 Om den dömde bryter mot en föreskrift om inskränkningar i rörelsefriheten och påträffas av en polisman, får polismannen tillfälligt omhänderta honom eller henne. I de fall ett omhändertagande görs enligt första eller andra stycket ska den dömde, om han eller hon är , skyndsamt överlämnas till sina föräldrar eller annan vårdnadshavare. Om det inte är möjligt, ska den dömde överlämnas till socialnämnden. Om den dömde är , ska han eller hon skyndsamt lämnas i bostaden eller på lämplig plats som möjliggör att han eller hon kan ta sig till bostaden. Om föreskriften avser en skyldighet att uppehålla sig på en särskilt angiven plats, ska polismannen i stället föra honom eller henne till den platsen. 25 § En begäran om sådan hjälp som avses i 23 och 24 §§ får göras endast om 1.det på grund av särskilda omständigheter kan befaras att åtgärden inte kan utföras utan att de särskilda befogenheter som anges i 10 och 10 a §§ polislagen (1984:387) behöver tillgripas, eller 2.det annars finns synnerliga skäl. 26 § Om det kan antas att det finns förutsättningar för en åtgärd enligt 30 b § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare eller 32 kap. 4 § , ska Kriminalvården underrätta om detta. 27 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om inledande av verkställighet, nöjdförklaring och beräkning av verkställighetstid. 28 § Beslut enligt denna lag fattas av Kriminalvården, om inte annat följer av 23 § tredje stycket. Besluten gäller , om inte något annat beslutas. 29 § Beslut enligt denna lag får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Ett beslut överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets det frivårdskontor finns där den dömde är inskriven. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . Om någon som dömts till ungdomsvård, ungdomstjänst eller ungdomsövervakning i väsentlig grad underlåter att göra vad som åligger honom eller henne enligt en föreskrift vid ungdomsvård om att följa ett ungdomskontrakt eller enligt en dom på ungdomstjänst eller ungdomsövervakning får åklagaren i stället för att väcka talan enligt 32 kap. 4 § besluta att varning ska meddelas den unge, om detta bedöms vara en tillräcklig åtgärd.Varning ska så snart det kan ske meddelas den unge vid ett personligt möte. Den unges vårdnadshavare eller annan som svarar för den unges vård och fostran samt annan som har en fostrande roll i förhållande till den unge ska kallas till mötet, om det inte möter hinder eller annars finns särskilda skäl mot det. Även företrädare för bör ges tillfälle att närvara. Om frågan om varning gäller ungdoms-övervakning bör i stället företrädare för Kriminalvården ges tillfälle att närvara. Kan ett personligt möte inte komma till stånd, ska den unge underrättas skriftligen om beslutet.Vid mötet ska åklagaren särskilt förklara innebörden av beslutet och klargöra vad följderna kan bli vid fortsatt misskötsamhet. Förslag till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga Härigenom föreskrivs att 30 b § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ska ha följande lydelse. Om någon som dömts till ungdomsvård eller till ungdomstjänst i väsentlig grad underlåter att göra vad som åligger honom eller henne enligt en föreskrift vid ungdomsvård om att följa ett ungdomskontrakt eller enligt en dom på ungdomstjänst, får åklagaren i stället för att väcka talan enligt 32 kap. 4 § besluta att varning skall meddelas den unge, om detta bedöms vara en tillräcklig åtgärd. Varning skall så snart det kan ske meddelas den unge vid ett personligt sammanträffande. Den unges vårdnadshavare eller annan som svarar för den unges vård och fostran samt annan som har en fostrande roll i förhållande till den unge skall kallas till sammanträffandet, om det inte möter hinder eller annars finns särskilda skäl mot det. Även företrädare för bör ges tillfälle att närvara. Kan ett personligt sammanträffande inte komma till stånd, skall den unge underrättas skriftligen om beslutet. åklagaren särskilt förklara innebörden av beslutet och klargöra vad följderna kan bli vid fortsatt 1 Senaste lydelse 2006:894. 2019/20:118 misskötsamhet. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (1998:620) Härigenom föreskrivs att 17 och 18 §§ lagen (1998:620) om belastningsregister ska ha följande lydelse. Utöver vad som följer av 16 § ska uppgifter om 1.fängelse- eller förvandlingsstraff för böter gallras efter frigivningen, 2.fängelsestraff som ska anses helt verkställt genom tidigare frihetsberövande eller från vilket någon genom beslut om nåd helt har befriats gallras efter domen eller beslutet, 3.fängelsestraff som har fallit bort enligt 35 kap. 8 eller 9 § eller förvandlingsstraff för böter som har fallit bort enligt 18 eller 21 § bötesverkställighetslagen (1979:189) gallras efter det att straffet föll bort, 4.skyddstillsyn eller villkorlig dom gallras a)efter domen eller beslutet, eller b)efter domen eller beslutet, om uppgiften avser en person som var för brottet eller brotten, 5. sluten ungdomsvård gallras efter det att påföljden helt verkställts, 6. ungdomsvård eller överlämn- 6. ungdomsvård, ande till vård enligt lagen missbrukare i vissa fall gallras beslutet, om uppgiften avser en beslutet, om uppgiften avser en person som var vid person som var vid tidpunkten för brottet eller brotten, tidpunkten för brottet eller brotten, 7. överlämnande till rättspsykia- 7. överlämnande till vård enligt trisk vård gallras efter lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall gallras beslutet, om uppgiften avser en person som var vid tidpunkten för brottet eller brotten, 8. ungdomstjänst gallras 8. överlämnande till rättspsykia- trisk vård gallras efter 1 Senaste lydelse 2015:644. 2019/20:118 b) efter domen eller beslutet, om uppgiften avser en person som var för brottet eller brotten, 9.böter gallras efter domen, beslutet eller godkännandet av strafföreläggandet eller föreläggandet av ordningsbot, 10.att någon enligt 30 kap. 6 § har förklarats fri från påföljd gallras a) efter domen eller beslutet, eller b) efter domen eller beslutet, om uppgiften avser en person som var för brottet eller brotten, 11.åklagares beslut att inte åtala för brott gallras a)efter beslutet, eller b)efter beslutet, om uppgiften avser en person som var för brottet, 12. beslut om kontaktförbud och förbud enligt 3 kap. 5 § lagen (2015:642) om europeisk skyddsorder gallras efter beslutet, och 13. beslut om tillträdesförbud gallras efter beslutet. Om det före utgången av den tid Om det före utgången av den tid som anges i 17 § har gjorts en ny som anges i 17 § har gjorts en ny anteckning enligt 3 eller 4 § anteckning enligt 3 eller 4 § ingen av uppgifterna gallras så ingen av uppgifterna gallras så länge någon av dem skall finnas länge någon av dem ska finnas kvar kvar i registret. Detta ska dock inte gälla inte gälla om den nya anteckningen om den nya anteckningen avser En uppgift skall gallras senast En uppgift ska gallras senast efter den dom eller det efter den dom eller det beslut som föranledde att uppgiften beslut som föranledde att uppgiften fördes in i registret. fördes in i registret. uppgift som avses i 17 § 1 eller 7 uppgift som avses i 17 § 1 eller 8 gäller detta endast om de tidsfrister gäller detta endast om de tidsfrister som anges där har gått ut. som anges där har gått ut. Skall en uppgift som avses i 3 Ska en uppgift som avses i 3 eller eller 4 § gallras enligt denna 4 § gallras enligt denna paragraf, ska även sådana uppgifter som har uppgifter som har antecknats i anslutning till uppgiften gallras, om inte regeringen föreskriver annat. regeringen föreskriver annat. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)1 dels att nuvarande 35 kap. 10 b § ska betecknas 35 kap. 10 c §, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 23 kap. 6 a §, 26 kap. 9 b § och 35 kap. 10 b och 15 a §§, och närmast före 23 kap. 6 a § och 35 kap. 15 a § nya rubriker av följande lydelse, dels att det närmast före 35 kap. 15 § ska införas en ny rubrik som ska lyda ”Enskilds personliga förhållanden”. Sekretessen enligt 2 § första stycket, i fråga om specialpedago- gisk insats, eller 2 § andra stycket hindrar inte att en uppgift lämnas till Kriminalvården, om uppgiften behövs för att upprätta en verkställighetsplan enligt lagen (2020:000) om verkställighet av ungdomsövervakning och uppgifts- lämnandet syftar till att fastställa vilka åtgärder som kan vidtas för att förebygga att den dömde återfaller i brott eller på annat sätt utvecklas ogynnsamt. Sådan sekretess som avses i första stycket hindrar inte heller att en uppgift lämnas till Kriminalvården, om uppgiften gäller något som omfattas av verkställighetsplanen. Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att en uppgift lämnas till Kriminalvården, om uppgiften behövs för att upprätta en verkställighetsplan enligt lagen (2020:000) om verkställighet av 1 Senaste lydelse av 35 kap. 10 b § 2018:1708. lämnandet syftar till att fastställa vilka åtgärder som kan vidtas för att förebygga att den dömde återfaller i brott eller på annat sätt Sådan sekretess som avses i första stycket hindrar inte heller att gäller något som omfattas av Sekretessen enligt 1 § första stycket 1 hindrar inte att en uppgift uppgiften behövs för att upprätta en vilka åtgärder som kan vidtas för att förebygga att den dömde återfaller i brott eller på annat sätt utvecklas ogynnsamt. Sekretessen enligt 15 § första stycket hindrar inte att uppgift om den vars dom på ungdomsöver- vakning verkställs enligt lagen (2020:000) om verkställighet av ungdomsövervakning lämnas av Kriminalvården till en enskild eller till en annan myndighet, om det behövs för att genomföra en verkställighetsplan enligt den lagen. Denna lag träder i kraft . Om någon döms till böter, ungdomstjänst eller ungdoms- övervakning och med anledning av de brott som prövats i målet eller som påföljden avser har varit frihetsberövad på ett sätt som enligt 2 § ska tillgodoräknas som verkställighet av påföljd, får rätten besluta att påföljden ska anses helt eller delvis verkställd genom frihetsberövandet. Förslag till lag om ändring i lagen (2018:1250) Prop. om tillgodoräknande av tid för frihetsberövande Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (2018:1250) om tillgodoräknande av tid för frihetsberövande ska ha följande lydelse. Om någon döms till fängelse eller till sluten ungdomsvård och med anledning av de brott som prövats i målet eller som påföljden avser har varit frihetsberövad på ett sätt som enligt 2 § ska tillgodoräknas som verkställighet av påföljd, får rätten besluta att påföljden ska anses helt verkställd genom frihetsberövandet. En förutsättning för ett sådant beslut är att den tid som den utdömda påföljden överstiger frihetsberövandet med är ringa. Om någon döms till böter eller ungdomstjänst och med anledning av de brott som prövats i målet eller som påföljden avser har varit frihetsberövad på ett sätt som enligt 2 § ska tillgodoräknas som verkställighet av påföljd, får rätten besluta att påföljden ska anses helt eller delvis verkställd genom frihetsberövandet. Denna lag träder i kraft . 2019/20:118 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av påföljdssystemet för vuxna och unga lagöverträdare (dir. 2009:60). I uppdraget ingick bl.a. att se över de särskilda påföljderna för unga lagöverträdare. Inom ramen för den delen av uppdraget skulle utredaren utvärdera om syftet med reform av de särskilda ungdomspåföljderna har uppnåtts. Utredaren skulle också göra en översyn av påföljderna sluten ungdomsvård, ungdomsvård och ungdomstjänst. Vidare ingick det att utreda om nya inslag i påföljdssystemet, som kan vara särskilt lämpliga för unga lagöverträdare, borde utvecklas. som antog namnet , överlämnade betänkandet Nya påföljder (SOU 2012:34). betänkandet och lagförslagen i relevanta delar finns i bilaga 1 respektive Betänkandet har remissbehandlats. remissinstanserna finns i bilaga 3. remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2012/04191/L5). beslutade chefen för att uppdra åt en utredare att biträda departementet med att överväga vilka processrättsliga konsekvenser förslag leder till och föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget redovisades i en departementspromemoria , Processrättsliga konsekvenser av förslag (Ds 2012:54). promemorian och lagförslagen i relevanta delar finns i bilaga 4 respektive Promemorian har remissbehandlats. remissinstanserna finns i bilaga 6. remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ju2013/00356/L5). Vissa av förslag avseende det befintliga påföljdssystemet för unga lagöverträdare har lett till lagstiftning, se prop. 2014/15:25 Tydligare reaktioner på ungas brottslighet. av utredningens förslag har genomförts, se prop. 2014/15:37 Strafflindring vid medverkan till utredning av egen brottslighet och prop. Ny påföljd efter tidigare dom. Som ett led i den fortsatta beredningen av frågan om nya inslag i att ge en utredare i uppdrag att överväga och komplettera de bedömningar och förslag som lämnats av om nya påföljdsinslag för unga lagöverträdare. Uppdraget redovisades i departementspromemorian Nya ungdomspåföljder (Ds 2017:25). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 7. Promemorians lagförslag finns i bilaga 8. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 9. En sammanställning av remissyttrandena finns (Ju2017/05546/L5). förslag att ska vara huvudman för påföljden ungdomsövervakning och rest frågan om det är lämpligare att Kriminalvården bör ansvara för verkställigheten (se avsnitt 5.2). led i den fortsatta beredningen av promemorians förslag i denna del har Prop. 2019/20:118 Kriminalvården ombetts att ge in samt inkommit med ett kompletterande underlag beträffande de ekonomiska konsekvenserna för det fall myndigheten skulle få ansvaret för att verkställa påföljden (dnr Ju2018/00701/L5). I detta lagstiftningsärende behandlas förslagen i departements- promemorian Nya ungdomspåföljder och de förslag i betänkande som rör nya påföljdsslag för unga lagöverträdare (ungdomsövervakning och kontaktskyldighet för unga). För att komplettera beredningsunderlaget har ett utkast till lagrådsremiss (Ju2019/01525/L5) remissbehandlats. Remissinstanserna har, förutom att de getts tillfälle att yttra sig över utkastet i dess helhet, ombetts att yttra sig över förslaget att Kriminalvården ska ansvara för verkställigheten av på- följden ungdomsövervakning, över frågor om personuppgiftsbehandling och dataskydd samt över frågor som hänger samman med den nya strafftidslagen. Utkastets lagförslag finns i bilaga 10 och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 11. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2019/01525/L5). har tillkännagett att regeringen bör se över hur ungdomspåföljden helgavskiljning med fotboja kan utformas och återkomma med ett sådant förslag till (bet. 2014/15:JuU9 punkt 5, rskr. 2014/15:102). har även tillkännagett att fler former av påföljder för unga bör införas (bet. 2016/17:JuU21 punkt 13, rskr. 2016/17:224 och bet. 2017/18:JuU18 punkt 21, rskr. 2017/18:175), samt att regeringen bör återkomma med ett lagförslag om nya ungdomspåföljder (bet. 2019/20:JuU30 punkt 17, rskr. 2019/20:177). Genom förslagen får tillkännagivanden anses tillgodosedda. Tillkännagivandena är därmed slutbehandlade. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 12. Lagrådets yttrande finns i bilaga 13. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga ändringar gjorts. 4Bakgrund och allmänna utgångspunkter 4.1Påföljdssystemet för unga lagöverträdare Unga särbehandlas i straffsystemet Unga lagöverträdare har särbehandlats i straffrättsligt hänseende. Detta gäller särskilt åldersgruppen 15–, men också lagöverträdare i åldern 18–. Särbehandlingen görs både vid straffmätningen och när det gäller val av påföljd. Ett skäl som brukar framhållas för denna ordning är att unga typiskt sett inte anses ha nått sådan mognad och ansvarsförmåga att de bör behandlas som vuxna. 2019/20:118 har också ansetts särskilt känsliga för de konsekvenser som straffrättsliga ingripanden kan leda till. Vid straffmätningen innebär särbehandlingen att om någon har begått ett brott innan han eller hon fyllt ska dennes ungdom beaktas särskilt i mildrande riktning. Det kallas ibland för ungdomsreduktion. I doktrin och praxis har det utvecklats riktlinjer för hur den bör göras. Straffnedsättningen blir generellt större för den som för brottet var väsentligt än för den som nästan uppnått denna ålder. I princip blir det fråga om allt större straffnedsättning ju yngre lagöverträdaren är. Även om reduktionen inte bör ske helt schematiskt utan också differentieras utifrån t.ex. straffets längd (se NJA 2000 s. 421) tillämpas ofta – som en allmän utgångspunkt i praxis – kvotdelar av straffvärdet enligt en fallande skala utifrån ålder. Enligt den ordningen reduceras straffvärdet för t.ex. en person som var till 1/5, en 18-åring till 1/2 och en 20-åring till 3/4 av det värde som gällt för en vuxen lagöverträdare. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att överväga och föreslå ändringar beträffande den straffrättsliga särbehandlingen av lagöverträdare i åldersgruppen 18–. Syftet var att åstadkomma att påföljdsbestämningen för denna åldersgrupp ska motsvara den som gäller för andra myndiga lagöverträdare. I uppdraget ingick därför att lämna förslag som innebär att den åldersgruppen behandlas som andra myndiga lagöverträdare vid straffmätningen och när det gäller val av påföljd. Vidare ingick det i uppdraget att analysera vad en sådan ordning kan få för konsekvenser för lagöverträdare i åldern 15–och mot den bakgrunden överväga olika modeller för hur straffmätningen för lagöverträdare i den åldersgruppen skulle kunna ske. Utredaren skulle hålla sig informerad om beredningen av de förslag som lämnats i promemorian Nya ungdomspåföljder (Ds 2017:25) och beakta de förslag som lämnas i lagstiftningsärendet. Utredningen lämnade sitt betänkande Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85) . Betänkandet har remitterats och förslagen bereds i . Vid påföljdsvalet gäller delvis olika regler för åldersgrupperna 15–respektive 18–. För lagöverträdare som var för lagföringen bestäms påföljden normalt till någon av de särskilda ungdomspåföljderna (se vidare nedan) eller till böter. Fängelse får väljas som påföljd för den som begått brott endast om det finns synnerliga skäl. Om domstolen anser att det finns sådana skäl ska påföljden i stället för fängelse bestämmas till sluten ungdomsvård , om inte särskilda skäl talar mot det. Lagöverträdare som fyllt 18 men inte för lagföringen kan dömas till samma slag av påföljder som andra myndiga lagöverträdare. Under vissa förutsättningar kan det bli aktuellt att döma till någon av de särskilda ungdomspåföljderna. Det finns särskilda bestämmelser om handläggningen hos , åklagare och domstol av mål och ärenden om brott där den misstänkte inte har fyllt i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare, förkortad LUL. Mer om påföljderna för unga lagöverträdare De särskilda ungdomspåföljderna är ungdomsvård, ungdomstjänst och sluten ungdomsvård. Ungdomsvård ska väljas om den unge har ett särskilt behov av vård eller annan åtgärd enligt socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, och påföljden är tillräckligt ingripande med hänsyn till brottslighetens straffvärde och art samt den unges tidigare brottslighet. Om ett sådant behov av vård finns har ungdomsvård företräde framför ungdomstjänst. Åtgärderna ska framgå av ett ungdomskontrakt (när det gäller vård enligt SoL) eller en vårdplan (när det gäller vård enligt LVU). Frågan om en ungdomsvård är tillräckligt ingripande bedöms utifrån innehållet i de föreslagna åtgärderna. Om de planerade åtgärderna inte kan sägas vara tillräckligt ingripande i förhållande till brottsligheten kan domstolen förena ungdomsvården med böter eller ungdomstjänst och på så vis upprätthålla proportionalitet mellan brottsligheten och påföljden. Om inte det heller är tillräckligt får en annan mer ingripande påföljd väljas. Vården och åtgärderna ska syfta till att motverka att den unge utvecklas ogynnsamt. Det innebär att domstolen ska göra en självständig prövning av om de planerade insatserna är inriktade på det kriminella beteendet och andra sådana faktorer som kan medföra en ogynnsam utveckling. Innehållet i insatserna ska styras av den unges behov. Men ingripandenivån ska spegla brottets straffvärde och art. Hänsyn ska också tas till återfall i brott. Påföljden ska i det konkreta fallet kunna ges ett innehåll som innebär ett för den unge lämpligt ingripande som också står i proportion till brottet. När det inte finns förutsättningar för ungdomsvård kan påföljden bestämmas till ungdomstjänst. En förutsättning för att domstolen ska kunna välja ungdomstjänst som påföljd är att påföljden är lämplig med hänsyn till den unges person och övriga omständigheter. En ytterligare förutsättning är att den anses tillräckligt ingripande med hänsyn till brottslighetens straffvärde och den unges tidigare brottslighet. Utgångspunkten enligt praxis är att ungdomstjänst som självständig påföljd kan anses vara tillräckligt ingripande om det fängelsestraff som den unge med hänsyn till bl.a. dennes ålder skulle ha dömts till i det särskilda fallet inte överstiger (NJA 2007 s. 636). I valet mellan ungdomstjänst och böter ska ungdomstjänst väljas om den påföljden inte är alltför ingripande. Enligt förarbeten och praxis anses så vara fallet när alternativet är ett lägre bötesstraff än omkring 60 dagsböter. Antalet timmar ungdomstjänst ska bestämmas med utgångspunkt i straffvärdet och andra omständigheter som är relevanta för straffmätningen, till lägst 20 och högst . Fängelse får väljas som påföljd för den som begått brott endast om det finns synnerliga skäl. Om domstolen finner att det finns sådana skäl ska påföljden i stället för fängelse bestämmas till sluten ungdomsvård , om inte särskilda skäl talar emot det. Med särskilda skäl som kan tala emot att påföljden ändå bestäms till sluten ungdomsvård avses i första hand den tilltalades ålder vid lagföringen. Tiden för verkställighet av sluten ungdomsvård kan bestämmas till lägst och högst . Vid straffmätningen ska beaktas att villkorlig frigivning inte förekommer vid sluten ungdomsvård.