prop · H703115 · 2020-03-12 00:00:00 — Förordningen började tillämpas . trädde ett nytt antiterrorismregister vid Eurojust i kraft. Registret syftar till att stärka det rättsliga samarbetet mellan medlemsstaterna i kampen mot terrorism och till att förbättra säkerheten. Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor antog rådet slutsatser om Eurojust. Eurojust har ingått nya samarbetsavtal med , , och . Information lämnades till justitieutskottet . Samråd ägde rum med . Förordningen om inrättande av en europeisk åklagarmyndighet, Eppo, inom det straffrättsliga samarbetet har de flesta medlemsstater anslutit sig till, förutom , , , , och . Deltagande medlemsstater och kommissionen har fortsatt arbetet med att kunna starta Eppos verksamhet. Ett antal juridiska och organisatoriska åtgärder har vidtagits, exempelvis nominering av de europeiska åklagarna och framtagandet av ett ärendehanteringssystem. Den europeiska chefsåklagaren utsågs . Statsministern angav i EU-deklarationen att regeringens inriktning är att ska gå med i Eppo. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som ska analysera behovet av och föreslå författningsändringar och andra åtgärder för ett 2019/20:115 svenskt deltagande i Eppo. Uppdraget ska redovisas . Information lämnades till justitieutskottet , maj, oktober, . Samråd ägde rum med , maj, . Kommissionen presenterade sitt förslag till förordning om tillgång till elektronisk bevisning (e-bevisning) och direktiv om utseende av representant för utlämnande av e-bevisning (se faktapromemoria 2017/18:FPM88). Förhandlingarna om direktivet ledde till en allmän inriktning . Trilogförhandlingar om både förordningen och direktivet väntas inledas . gav rådet kommissionen ett mandat att påbörja förhandlingar med om ett avtal om tillgång till elektroniska bevis. Kommissionen återrapporterade från förhandlingarna vid rådsmöten respektive december. gavs kommissionen även ett mandat att företräda en EU- gemensam ståndpunkt i förhandlingarna om det andra tilläggsprotokollet till it-brottskonventionen (den s.k. Budapestkonventionen). Information lämnades till justitieutskottet , . Samråd med ägde rum , . antog rådet ett direktiv om bekämpande av bedrägeri och förfalskning som rör andra betalningsmedel än kontanter och om ersättande av rådets rambeslut. Direktivet ska vara införlivat i svensk rätt . Samråd med ägde rum . Mot bakgrund av brister i systemet med ömsesidigt erkännande till följd av överbeläggning och undermåliga förhållanden vid frihetsberövanden diskuterades frågan om alternativ till frihetsberövanden och slutsatser antogs vid rådet för rättsliga och inrikes frågor . Informationstillfällen ägde rum i justitieutskottet och . Ett förstärkt skydd av brottsoffers rättigheter fanns med bland prioriteringarna i det finska ordförandeskapets arbetsprogram och rådsslutsatser antogs vid rådet för rättsliga och inrikes frågor den 2–. antog rådet en gemensam ståndpunkt om unionens ansökan om observatörsstatus i Greco (Gruppen av stater mot korruption). Frågan diskuterades vid rådet den 6–, där regeringen var positiv till förslaget att EU blir observatör i Greco. beviljade EU:s ansökan att bli observatör i Greco. Samråd med ägde rum . 30Grundläggande rättigheter och medborgarskap 30.1EU:s stadga om grundläggande rättigheter Kommissionen lämnade sin årliga rapport om tillämpningen av EU:s stadga för grundläggande rättigheter . Rapporten är ett led i kommissionens strategi för tillämpningen av stadgan. Av rapporten framgår bl.a. att stadgan har visat sig vara ett viktigt instrument för att förverkliga grundläggande rättigheter i människors liv, men att det kommer att ta ytterligare tid och mycket arbete för att den ska kunna tillämpas fullt ut. Rådet för rättsliga och inrikes frågor antog slutsatser om tillämpningen av stadgan som svar på kommissionens rapport. Samråd med ägde rum . 30.2Nytt program Rättigheter och värden (2021– 2027) Som en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027 presenterade kommissionen förslag till ett nytt finansieringsprogram Rättigheter och värden (programmet). Programmet föreslås ersätta de båda programmen Ett för medborgarna och Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap (se faktapromemoria 2017/18:FPM126). nådde rådet och samsyn om programmets utformning och innehåll i sak. Budgeten för programmet och vissa övergripande frågor förhandlas separat som en del av EU:s fleråriga budgetram. Slutligt beslut om programmet inklusive budget kommer därför inte kunna antas förrän förhandlingen om budgetramen är avslutad. informerades och samråd hölls med samma månad. Direktivet om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (visselblåsardirektivet) antogs och trädde i kraft (se faktapromemoria 2017/18:FPM91). tillsatt en särskild utredare som ska föreslå hur direktivet ska genomföras i svensk rätt, vilket ska ske från ikraftträdandet. 30.4 EU:s anslutning till har arbetet om EU:s anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, , inriktats på att försöka hitta lösningar på de olika invändningarna som förde fram mot utkastet till anslutningsavtal . Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor antogs kompletterande förhandlingsmandat och rådet uttryckte sitt stöd för att förhandlingarna om anslutningsavtalet mellan EU och snabbt skulle återupptas. informerades och samråd med ägde rum . 31Asyl, invandring, visering och annan politik som rör rörlighet för personer 31.1Reformen av det gemensamma europeiska asylsystemet Förhandlingar om reformen av det gemensamma asylsystemet (faktapromemoria 2015/16:FPM79) har ägt rum i begränsad omfattning. Informationstillfällen med socialförsäkringsutskottet och samråd med ägde rum , . Den låsta positionen kring hur de som ansöker om asyl i EU rättvist ska fördelas mellan medlemsstaterna kvarstår. Diskussionen har kretsat kring s.k. tillfälliga arrangemang, dvs. var de migranter som räddas på ska tas emot och om, och i så fall hur, de ska fördelas mellan medlemsstater i avvaktan på att en ny Dublinförordning kan komma på plats. EU:s integrerade arrangemang för politisk krishantering (IPCR) är fortsatt aktiverat för migrationssituationen. Detta innebär en kontinuerlig informationsinsamling som ligger till grund för gemensamma lägesbilder i syfte att effektivisera beslutsfattandet i rådet. EU-fonder på asyl- och migrationsområdet Förhandlingarna om kommissionens förslag till förordning om inrättande av asyl- och migrationsfonden (som är en del av EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027) pågår och vid rådet för rättsliga och inrikes frågor enades man om rådets position i stora delar av förslaget. Trilogförhandlingar har inletts. Överläggningar med socialförsäkringsutskottet och samråd med ägde rum . återupptogs förhandlingarna om ett nytt omarbetat blåkortsdirektiv (se faktapromemoria 2015/16: FPM113). Ett reviderat utkast lades fram som bl.a. innehöll möjligheten för medlemsstaterna att tillämpa nationella system för arbetskraftsinvandring parallellt med blåkortsdirektivet, som varit huvudfrågan. Det fick ett generellt stöd bland ansåg dock att det kompromissförslag som lades fram inte var tillräckligt långtgående gällande harmoniseringen av medlemsstaternas regelverk. Därför bedömde ordförandeskapet att det inte fanns förutsättningar att fortsätta förhandlingarna. har arbetet fortsatt för att revidera EU:s avtal om undantag från viseringskravet för kortare vistelser så att definitionen av ”kortare vistelse” i avtalen stämmer överens med gällande regelverk, dvs. 31.4.2Förordningsändring om viseringsfrihet för brittiska medborgare i samband med brexit antogs och rådets förordning (EU) 2019/592. Detta innebär en ändring av viseringsförordningen. Syftet är att, vid ett eventuellt avtalslöst utträde av ur unionen, bevilja brittiska medborgare viseringsfrihet för vistelser under en 180-dagarsperiod för tillfälliga besök i . tas således upp på förteckningen i bilaga I till viseringsförordningen (förteckning över de tredjeländer vars medborgare är viseringsfria vid kortare vistelser i Schengenområdet). Viseringsfriheten för brittiska medborgare bygger på ett antagande om reciprocitet och att beviljar EU-medborgare viseringsfritt resande i motsvarande utsträckning. 2019/20:115 Förordningsändringen ska träda i kraft dagen efter utträde ur unionen. Förslaget till reviderad viseringskodex antogs och ska börja tillämpas (se faktapromemoria 2017/18:FPM71). Överläggning med socialförsäkringsskottet ägde rum och samråd med ägde rum . Rådet för rättsliga och inrikes frågor enades om en partiell allmän inriktning om förslaget till omarbetning av återvändandedirektivet (se faktapromemoria 2018/19:FPM4). Förhandlingar med väntas inledas . Överläggning med socialförsäkringsutskottet och samråd med ägde rum . 31.6Den externa dimensionen av migration 31.6.1Den externa dimensionen av Migrationsagendan presenterade kommissionen sin lägesrapport om genomförandet av den europeiska migrationsagendan, inklusive den externa dimensionen. Kommissionen, konstaterade att EU samarbetar mer än någonsin på migrationshanteringsområdet med partnerländer i omvärlden. framhålls att arbetet med att bygga upp ett hållbart system som garanterar resurseffektiv och human migrationshantering, och kan bemöta framtida utmaningar, måste fortsätta. 31.6.2Uppföljning av för flyktingar samt för säker, ordnad och reglerad migration I uppföljningen av det globala flyktingramverket har EU bidragit i framtagandet av FN: s flyktingorganisations (UNHCR:s) treårsstrategi för ökad vidarebosättning. Strategin ska stödja en utökning av vidarebosättning som är effektiv och strategisk och som kan tillgodose de ökade globala behoven. EU deltog även i förberedelserna av, och medverkade under det första globala flyktingforumet som ägde rum den 17–. EU-samordning ägde rum för framtagande av en modalitetsresolution som sätter ramarna för det globala högnivåuppföljningsmöte där stater förväntas återrapportera om stöd till det globala ramverket för säker, ordnad och reglerad migration. Mötet kommer att äga rum med start . 31.6.3 Migration och utvecklingSkr. Betydelsen av reguljär migration lyfts som en viktig bidragande faktor till hållbar ekonomisk utveckling och tillväxt. EU har fortsatt arbetet med samtliga aspekter av migration som del av den övergripande strategin för migration. Inom ramen för ett bredare partnerskap och stärkt samarbete med partnerländer har EU fortsatt inkluderat den reguljära migrationens positiva påverkan på hållbar utveckling i förhandlingarna om post- . DEL 6 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIALPOLITIK, HÄLSO- OCH SJUKVÅRD 32.1Samordning av sysselsättning och socialpolitik inom sysselsättningsstrategin och den öppna samordningsmetoden Enligt fördraget ska rådet och kommissionen upprätta en gemensam rapport till om sysselsättningssituationen i unionen och om genomförandet av sysselsättningsriktlinjerna. presenterade kommissionen ett utkast till rapport som en del av kommissionens årliga tillväxtöversikt . Rapporten visar att EU fortsätter att uppleva ekonomisk tillväxt och rekordhög sysselsättning, men att återhämtningen inte når alla grupper. 2020- målet om 75 procents sysselsättningsgrad för kvinnor och män till 2020 ser ut att vara nåbart. Även om det finns en positiv utveckling inom EU på det sociala området är andelen individer i risk för fattigdom eller social exkludering fortsatt hög. EU väntas inte nå 2020-målet att minska antalet människor i fattigdom eller social exkludering med 20 miljoner. Den gemensamma sysselsättningsrapporten för året antogs vid EPSCO- rådet . , socialutskottet och socialförsäkringsutskottet informerades . Samråd med ägde rum . 32.1.2Landsspecifika rekommendationer på det sysselsättnings- och socialpolitiska området Rekommendationer på sysselsättningsstrategins område inom 2020-strategin antogs av rådet (se avsnitt 9). fick ingen rekommendation på det sysselsättnings- och socialpolitiska området. 32.1.3Rapporter om situationen och utvecklingen på det socialpolitiska området och på sysselsättningsområdet Inom ramen för den öppna samordningsmetoden har skydd genomfört olika typer av erfarenhetsutbyten mellan medlemsstaterna och tagit fram en årlig rapport om den sociala situationen, reformer och utvecklingstrender på det socialpolitiska Skr. området, vars huvudbudskap har förelagts rådet. Även har tagit fram en rapport med huvudbudskap som förelades rådet. Huvudbudskapen fungerar som socialpolitiskt och sysselsättningspolitiskt inspel till kommissionen inför att den presenterar sin årliga tillväxtöversikt. , socialutskottet och socialförsäkringsutskottet Samråd med ägde rum . 33Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor 33.1Direktiv om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om balans i arbetslivet som är avsett att ersätta det nuvarande föräldraledighetsdirektivet (se faktapromemoria 2016/17:FPM88). Direktivet antogs vid . Information lämnades till arbetsmarknadsutskottet och socialförsäkringsutskottet och samråd med ägde rum . 33.2Direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i EU presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor inom EU (se faktapromemoria 2017/18:FPM49). Direktivet antogs vid . Information lämnades till arbetsmarknadsutskottet och samråd med ägde rum . Rådet antog rättsakten om den andra revideringen och förslag till ändringar i direktivet om skydd för arbetstagare mot risker vid exponering för carcinogener eller mutagena ämnen i arbetet (se faktapromemoria 2016/17:FPM62). ska vara genomfört . presenterade kommissionen en tredje revidering och förslag till ändringar i carcinogen- och mutagendirektivet (se faktapromemoria 2017/18:FPM77). Direktivet antogs och ska vara genomfört den 33.4Förordning om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten presenterade kommissionen förslag till förordning om inrättande av Europeiska arbetsmyndigheten (se faktapromemoria 2017/18:FPM72). Förordningen antogs vid . röstade, efter samråd med , nej till antagande av förordningen. Information lämnades till arbetsmarknadsutskottet , . Samråd med ägde rum . 33.5Rådsslutsatser om ett arbetsliv i förändring presenterade ordförandeskapet rådsslutsatser ”Ett arbetsliv i förändring: reflektioner om nya arbetsformer och följderna för arbetstagarnas arbetsmiljö”. Rådsslutsatserna tar bl.a. sikte på att identifiera och förstå arbetsmiljörisker för arbetstagarna i förhållande till nya anställningsformer och nya sätt att organisera arbetet. Rådsslutsatserna antogs vid . 33.6Rådsslutsatser om ett nytt strategiskt arbetsmiljöramverk presenterade ordförandeskapet rådsslutsatser om Slutsatserna lyfter bl.a. genusperspektivet i arbetsmiljöarbetet, arbetsmiljöutmaningar i ett förändrat arbetsliv och psykosocial arbetsmiljö. Kommissionen uppmanades att anta en ny arbetsmiljöstrategi när den nuvarande löper ut och föreslogs ge särskild uppmärksamhet till utmaningar som identifierats i slutsatserna. Rådsslutsatserna antogs vid . Samråd med ägde rum . 33.7Förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter Kommissionen lämnade ett förslag till förordning för Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) för perioden (se faktapromemoria 2017/18:FPM 128). antog en partiell allmän inriktning om förslaget. kunde inte stödja den partiella allmänna inriktningen. informerades , april, juni, månad. Samråd med ägde rum . Ändring av förordning om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter presenterade kommissionen ett förslag till ändring i regelverket om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) för perioden –2020 (se faktapromemoria 2019/20:FPM2). Förslaget var en del i kommissionens förberedelser för den händelse att lämnar EU utan ett utträdesavtal. Fondens tillämpningsområde ska enligt den antagna förordningen utvidgas till att i händelse av ett avtalslöst utträde även erbjuda stöd till varslade och uppsagda arbetstagare och egenföretagare vars verksamhet har upphört till följd av att lämnar unionen utan ett utträdesavtal. Vid antogs förslaget. informerades och överläggning i samma utskott ägde rum . Samråd med ägde rum . 33.9Effektivare beslutsfattande inom EU på det sociala området Kommissionen presenterade ett meddelande om effektivare beslutsfattande på det sociala området (se faktapromemoria 2018/19:FPM50). Kommissionens syfte är att bjuda in till en bred diskussion om hur förenklade ändringsförfaranden i kan användas för att göra beslutsfattandet, i fråga om åtgärder som rör ickediskriminering samt social trygghet och socialt skydd för arbetstagarna i icke-gränsöverskridande situationer, mer effektivt. Meddelandet är det fjärde meddelandet om effektivare beslutsfattande i unionen. En presentation av meddelandet gjordes vid . och socialförsäkringsutskottet informerades . Överläggning hölls i arbetsmarknadsutskottet . Samråd med ägde rum . Ordförandeskapet föreslog rådsslutsatser på området för välfärdsekonomi som antogs vid . Konceptet välfärdsekonomi har en tvärsektoriell ansats som utgår från att hållbar ekonomisk tillväxt, social hållbarhet och ökat välmående i befolkningen kan vara ömsesidigt förstärkande. Överläggning med socialutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . Samråd inför riktlinjediskussioner om välfärdsekonomi vid EPSCO respektive ägde rum med respektive december. 2019/20:115 33.11 Åtgärder för att underlätta fri rörlighet 33.11.1Revidering av förordningarna om samordning av de sociala trygghetssystemen Kommissionen lämnade förslag om ändringar i om samordning av de sociala trygghetssystemen (se faktapromemoria 2016/17:FPM54). Vid , och presenterades lägesrapporter. informerades , mars, maj, . 33.11.2Rådsrekommendationen om tillgång till social trygghet för arbetstagare och egenföretagare presenterade kommissionen ett förslag till rådsrekommendation om tillgång till social trygghet för arbetstagare och egenföretagare (se faktapromemoria 2017/18:FPM64). Rådsrekommendationen antogs av rådet . och socialutskottet informerades . Samråd med ägde rum . 33.11.3Förordning om samordning av de sociala trygghetssystemen med anledning av utträde ur EU Som en del av unionens förberedelser och beredskapsplan för att begränsa vissa av de negativa effekterna som skulle uppstå om lämnar unionen utan ett utträdesavtal, lämnade kommissionen ett förslag till förordning för att skydda vissa rättigheter som följer av de unionsrättsliga principerna inom samordningen av de sociala trygghetssystemen (se faktapromemoria 2018/19:FPM36). Förslaget syftar till att de personer som i egenskap av EU-medborgare har utövat sin rätt till fri rörlighet inom unionen före utträdestidpunkten, ska få behålla sin rätt till sociala trygghetsförmåner som grundar sig på intjänade perioder, omständigheter och händelser som inträffade före utträdestidpunkten, när var medlemsstat i unionen. Förordningen antogs av rådet . Förordningen tillämpas efter att lämnar unionen under förutsättning att ett utträdesavtal inte har trätt i kraft . Överläggning med socialförsäkringsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . Jämställdhet och arbetet mot 34.1Rådsslutsatser om jämställda ekonomier i EU och vägen framåt presenterade ordförandeskapet ett utkast till rådsslutsatser på området jämställda ekonomier i EU och vägen framåt som ett led i den kontinuerliga uppföljningen av åtaganden i den s.k. Pekingplattformen. har rådet förhandlat fram rådsslutsatser på området i EU i ljuset av det kommande 25-årsfirandet av . har under förhandlingarna av rådsslutsatserna välkomnat dessa och även de fyra nya indikatorer som ursprungligen föreslogs av () på temat jämställdhet, unga och digitalisering. Rådsslutsatserna antogs vid . Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum och samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (se faktapromemoria 2015/16:FPM40). antogs förslaget formellt av rådet och av . Samråd med ägde rum . Kommissionen lämnade 2008 ett förslag till direktiv om skydd mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (se faktapromemoria 2007/08:FPM127). Vid presenterades en lägesrapport. Vid fördes en diskussion i syfte att ta reda på möjliga vägar framåt mot bakgrund av det fortsatt låsta läget i förhandlingen om förslaget till direktiv. Samråd med ägde rum . 34.4Arbetet med romsk inkludering publicerade kommissionen ett meddelande om hur medlemsstaterna genomför sina nationella strategier för romsk inkludering. anordnade kommissionen en workshop där 2019/20:115 deltagare från medlemsstaterna, , civila samhället med flera diskuterade EU:s framtida arbete för romsk inkludering. 35.1Antibiotikaresistens och läkemedel i miljön anordnade ordförandeskapet ett ministermöte om antimikrobiell resistens (AMR) och presenterade därefter ett utkast till rådsslutsatser om att motverka antimikrobiell resistens. Rådsslutsatserna antogs vid . Rådsslutsatserna innehåller skrivningar utifrån ett humanhälso-, djurhälso-, och miljöperspektiv (s.k. one-health) och uppmanar till fortsatt prioritering av AMR-frågan samt välkomnar fortsatta åtgärder för att motverka AMR på nationell nivå, EU-nivå och internationell nivå. Överläggning i socialutskottet ägde rum . Information gavs till socialutskottet . Samråd med ägde rum . Läkemedel i miljön är en viktig fråga för arbetet med antibiotikaresistens och presenterade kommissionen en strategi om läkemedel i miljön (se faktapromemoria 2018/19:FPM42). EU-arbetet mot antibiotikaresistens beskrivs även i avsnitt 51.2 om läkemedel i miljön. 35.2Förordning om utvärdering av medicinsk teknik publicerade kommissionen ett förslag till förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv /24/EU (se faktapromemoria 2017/18:FPM57). I förslaget fastställs en ram och förfaranden för samarbete om utvärdering av metoder inom hälso- och sjukvården på unionsnivå samt gemensamma regler för klinisk granskning. Ordförandeskapet presenterade en lägesrapport som behandlades vid . 36 Den inre marknadens utveckling 36.1Delegerad förordning om gemensamt utbildningsprov för skidinstruktörer Kommissionen har, i enlighet med artikel 49b i yrkeskvalifikationsdirektivet, antagit en delegerad akt om gemensamt utbildningsprov för skidinstruktörer. Förordningen fastställer innehållet i det gemensamma utbildningsprovet och villkoren för att delta och godkännas. Rådet för utrikes frågor beslutade att inte invända mot den delegerade förordningen. Det är första gången kommissionen antar en delegerad akt om ett gemensamt utbildningsprov efter moderniseringen av yrkeskvalifikationsdirektivet. Genom införandet av ett automatiskt erkännande för yrkesutövare som har blivit godkända i ett gemensamt utbildningsprov underlättas rörligheten för fler yrkesgrupper i EU. Arbetet med strategin för en digital inre marknad och de olika pågående förhandlingarna om rättsakter har fortlöpt . Kommissionen arbetar aktivt för att slutföra strategin. antog rådet för jordbruk och fiske direktivet om upphovsrätt och närstående rättigheter på den digitala inre marknaden och om ändring av direktiven /9/EG och 2001/29/EG. antog telekom-rådet slutsatser om framtiden för ett starkt digitaliserat efter 2020. presenterade kommissionen sitt förslag till förordning om främjande av rättvisa villkor och transparens av onlinebaserade förmedlingstjänster (COM(2018) 238). Förordningen syftar till att reglera affärsrelationer mellan plattformar och fysiska eller juridiska personer som använder plattformar i sin näringsverksamhet, s.k. företagsanvändare (se faktapromemoria 2017/18:FPM97). Förordningen antogs av rådet . lade kommissionen fram, som en del av ett större ett förslag till förordning om fastställande av regler och