prop · H703180 · 2020-06-24 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2019/20:180 Redovisning av fördelning av medel från Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse lämnas en redogörelse av förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat stöd från fonden . Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling samt analyserar fördelningen av stöd inom olika områden. I skrivelsen anges också områden som enligt regeringen bör prioriteras vid kommande fördelning av stöd från Allmänna arvsfonden. 1 Allmänna arvsfonden ........................................................................ 2 Förvaltningen av Allmänna arvsfonden ............................................ Hur Allmänna arvsfonden får egendom ............................. Allmänna arvsfonden avstår i vissa fall från Kammarkollegiets etiska riktlinjer för Influtna, utdelningsbara och utbetalade medel ................... Placeringsinriktning och avkastning................................. Kostnader för förvaltning och administration .................. 3 Fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden ................................... Riktlinjer för fördelning av stöd ....................................... Krav på redovisning ........................................ Inkomna och beslutade ärenden ....................................... Bifalls- och avslagsbeslut ................................................. Beviljade medel 2019 fördelat på målgrupp..................... Geografisk fördelning av beviljade medel 2019............... Arvsfondens stöd 2019 fördelat på Fördelning av lokalstöd .................................................... Fördelning av stöd genom särskilda satsningar ................ Ålder är inget hinder........................................ 4 Projekt inom de av regeringen prioriterade områdena .................... Exempel på projekt som pågick per Främja psykisk och fysisk hälsa ...................... Stärka förutsättningarna för nyanländas mottagande och etablering............................... Stärka rättigheterna för personer med Ökad delaktighet i kulturlivet .......................... Öka delaktighet och stärka demokratin ........... Stärka inflytandet för barn och unga ............... Ökad delaktighet och tillgänglighet för Förebygga våld, mobbning och Främja ett stärkt föräldraskap ......................... Främja etableringen på arbetsmarknaden ....... Ökad jämställdhet och jämlikhet .................... Stärka barnets rättigheter ................................ 5 Kontroll av medelsanvändning ur Allmänna arvsfonden ............... Projekten kontrolleras i flera steg .................................... Allmänna arvsfondens generella villkor ......... Kontroll inför beslut om stöd.......................... Kontroll efter beslut om stöd .......................... 6 Kommunikation, uppföljning och utvärdering ............................... Allmänna arvsfonden i sociala medier............ Allmänna arvsfondens nyhetsbrev.................. Allmänna arvsfonden i medierna.................... Informationsträffar med kommuner ............... Övriga informationsträffar ute i landet ........... Uppföljning och utvärdering ........................................... Uppföljning av enskilda projekts Forskarnas kategorisering av projektens Arvsfondsdelegationens projekt ur ett Uppföljning av målgruppens delaktighet i En studie om hur det ideella arbetet organiseras i projekt finansierade av arvsfonden –2019 ................................... En studie av arvsfondsprojekt som arbetar mot segregation, rasism, utanförskap och En utvärdering av arvsfondens Mötesplatser – ett sätt att kunna påverka........ 7 Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling............................................................. 8 Inriktning och prioriterade områden ...................................... Projekt som syftar till att stärka barnets Projekt som syftar till att öka delaktighet och stärka demokratin ..................................... Projekt som syftar till att förebygga våld, mobbning och trakasserier............................... Projekt som syftar till att främja ett stärkt Projekt som syftar till att främja psykisk och fysisk hälsa ............................................... Projekt som syftar till ökad delaktighet i Projekt som syftar till att främja etableringen på arbetsmarknaden .................... Projekt som syftar till att stärka rättigheterna för personer med Projekt som syftar till ökad delaktighet och tillgänglighet för äldre personer med Projekt som syftar till att stärka mottagande och etablering............................... Projekt som syftar till ökad jämställdhet Projekt som syftar till att stärka inflytandet för barn och unga .......................... Resultat- och balansräkning samt kassaflödesanalys ....... Tilldelade medel per organisation 2019 ........................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och mer avlägsna släktingar uteslöts från arvsrätt, vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Närmare bestämmelser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden och förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden. Två statliga myndigheter har hand om arvsfondsärenden, Arvsfondsdelegationen och Kammarkollegiet. Vilka projekt som ska få stöd ur fonden beslutas av Arvsfondsdelegationen, som också följer upp projekten och informerar om fondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Kammarkollegiets uppgift är att företräda och bevaka fondens rätt till arv. Kammarkollegiet ska också förvalta fonden på bästa möjliga sätt och betala ut pengar till beviljade projekt samt utföra administrativa och handläggande uppgifter åt Arvsfondsdelegationen. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd från Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen ska enligt lagen om Allmänna arvsfonden ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt enligt förordningen om Allmänna arvsfonden informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens användningsområde. Arvsfondsdelegationen leds av en nämnd som utses av regeringen och som består av en ordförande, en vice ordförande och högst sju andra ledamöter. Antalet övriga ledamöter utökades från fem till sju genom en ändring i förordningen om Allmänna arvsfonden som trädde i kraft . Förändringen genomfördes för att minska risken att delegationen inte kan fatta beslut i enskilda ärenden när ledamöter anmäler jäv eller inte närvarar vid sammanträdena av andra anledningar. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska delegationens ordförande arbeta inom . Majoriteten av ledamöterna ska utgöras av personer som inte arbetar i . Arvsfondsdelegationen är beslutför när ordföranden eller vice ordföranden och minst hälften av de övriga ledamöterna är närvarande. Regeringen redovisar till av Allmänna arvsfonden och fördelningen av stöd från fonden. Regeringen anger även inriktning och prioriteringar för Arvsfondsdelegationens verksamhet. 2019/20:180 1.3 Allmänna arvsfonden förvaltas som en särskild fond av Kammarkollegiet. Till Kammarkollegiets uppgifter hör att bevaka Allmänna arvsfondens rätt, förvalta fondens kapital samt utföra administrativa och handläggande uppgifter åt Arvsfondsdelegationen. Kammarkollegiets kostnader finansieras med medel från Allmänna arvsfonden. fick Kammarkollegiet disponera en budget om för detta ändamål. har fonddelegationen inom Kammarkollegiet i uppdrag att besluta om långsiktig placeringsinriktning och strategiska frågor för förvaltningen av Allmänna arvsfondens kapital. Fonddelegationen, som utses av regeringen, är ett särskilt beslutsorgan inom Kammarkollegiet för kapitalförvaltningen. Den är sammansatt av personer med kompetens och lång erfarenhet inom kapitalförvaltning och närliggande områden. Kammarkollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebeständighet. Kammarkollegiet ska till regeringen, i samband med att den egna årsredovisningen lämnas, även lämna en redovisning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Redovisningen ska granskas av inom ramen för den årliga revisionen. 2Förvaltningen av Allmänna arvsfonden 2.1Hur Allmänna arvsfonden får egendom När en person avlider utan att efterlämna maka, make eller närmare släktingar än kusiner och det finns egendom i dödsboet är Allmänna arvsfonden legal arvtagare i den mån egendomen inte har testamenterats till någon annan. Om den avlidne var änka eller änkling, tillfaller arvet Allmänna arvsfonden endast om det inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidna makan eller maken. En förutsättning för att dessa släktingar ska ärva är att de till exempel inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmånstagarförordnande i försäkringsavtal, gåva eller testamente. Allmänna arvsfonden tillförs också värdet av återvunna metaller efter kremering. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden, och fonden inte uteslutits från arv genom testamente, ska Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid boutredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. Det övergripande målet är att avveckla dödsbon på ett etiskt, rättssäkert och kostnadseffektivt sätt, med respekt för den avlidne. När avvecklingen av dödsboet är klar redovisar den gode mannen sin Skr. 2019/20:180 förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar Medlen tas upp i Allmänna arvsfondens redovisning de betalas in till fonden. inkom 1 538 avvecklings- och testamenstärenden till Kammarkollegiet, vilket är något färre än då 1 644 ärenden kom in. avgjordes 1 554 avvecklings- och testamentsärenden, en liten ökning då 1 490 ärenden avgjordes. Kollegiet har som internt mål för verksamheten att sju av tio dödsbon ska avvecklas . 2.2Allmänna arvsfonden avstår i vissa fall från egendom Kammarkollegiet får i vissa fall besluta om att avstå från arv eller försäkringsbelopp när någon ansökt om att egendom ska avstås. inkom 47 ansökningar om arvsavstående till Kammarkollegiet. Arv eller försäkringsbelopp som fonden har tagit emot får, helt eller delvis, avstås till någon annan om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller försäkringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. Vidare får arv som utgörs av egendom av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt avstås till en juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl, får ett belopp av det arv som tillfallit Allmänna arvsfonden tillsammans med sådan egendom avstås till den som tar emot egendomen att användas för sådana omedelbara åtgärder som är nödvändiga för att bevara egendomen. En ansökan om arvsavstående ska lämnas till Kammarkollegiet senast efter dödsfallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. beslutar Kammarkollegiet om avstående av arv eller försäkringsbelopp oberoende av värdet på kvarlåtenskapen. Om det i ett ärende om avstående av arv eller försäkringsbelopp som tillfallit Allmänna arvsfonden uppkommer någon fråga av särskild vikt från allmän synpunkt, ska kollegiet lämna över frågan med eget yttrande till regeringen för avgörande. 2.3Kammarkollegiets etiska riktlinjer för kapitalförvaltningen Kammarkollegiet ser ekonomiskt, ekologiskt och socialt hållbar utveckling som en förutsättning för långsiktig tillväxt. Kammarkollegiets ESG- policy i kapitalförvaltningen (ESG står för Environment, Social and Governance factors) utgår från en etablerad normgrund, fastställda 2019/20:180 kriterier och en process som utvecklas för att vara en integrerad del i investeringsprocessen. Normgrunden omfattar internationella konventioner för miljö, mänskliga rättigheter, arbetsrätt och antikorruption samt för humanitär rätt. Exempel på internationella normer som ska följas av de bolag investerar i är: 1.FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna 2.ILO:s kärnkonventioner om rättigheter i arbetslivet 3.Rio-deklarationen om miljö och utveckling 4.FN:s konvention om biologisk mångfald 5.FN:s konvention mot korruption Kammarkollegiet följer i sin kapitalförvaltning principer för ansvarsfulla investeringar (Unpri). Policyn omfattar också fastställda kriterier för följande produkter och branscher: alkohol, pornografi, spel, tobak och vapen. För varje område finns begränsningar när det gäller placeringar i dessa produkter och branscher. Därutöver använder sig kollegiet av en s.k. positiv screening som innebär att bolag som anses långsiktigt hållbara även kommer att få en bättre långsiktig värdeutveckling. Av den anledningen tenderar dessa bolag att väljas som placeringsalternativ. 2.4Influtna, utdelningsbara och utbetalade medel Det finns tre kategorier av medel som tillfaller Allmänna arvsfonden: influtna arv, medel från metallåtervinning (värdet av återvunna metaller efter kremering) och aktieutdelningar på befintligt kapital (direktavkastning). Av de medel som tillfaller Allmänna arvsfonden förs från nettoinflödet av arvsmedel och metallåtervinning till det bundna kapitalet (kapitalisering). Resterande influtna medel är till stor del utdelningsbara och tillgängliga för Arvsfondsdelegationens beslut om nya projekt. I tabell 2.1 redovisas medel som tillfallit Allmänna arvsfonden –2019. uppgick den summan till , vilket är en ökning med eller . Ökningen beror på dels på ett ökat inflöde av arvsmedel, dels på en ökning av de medel som tillförts fonden från metallåtervinning. Inbetalningar i form av arv och metallåtervinning uppgick till , vilket är den högsta volymen inlevererade medel i arvsfondens historia. Influtna arvsmedel uppgick till , vilket är en ökning med eller . Metallåtervinningen ökade med eller . Direktavkastningen minskade däremot jämfört med föregående år och uppgick till , en minskning med eller innan. Medel som tillfallit Allmänna arvsfonden , -124** Direktavkastning*** *Arv redovisas netto, vilket innebär att kostnader i dödsboet m.m. (restituerade arvsmedel) har dragits av från det influtna beloppet. **Beloppet innehåller delbelopp som avser kapitalisering 2017 och 2018. ***Direktavkastning har tidigare redovisats netto, beloppen –2018 har ändrats. Det totala belopp som är utdelningsbart redovisas i tabell 2.2. Från det belopp som tillfallit Allmänna arvsfonden under föregående år enligt tabell 2.1 avgår till exempel Kammarkollegiets kostnader för dödsboavveckling, förvaltning och administration. Vidare beror storleken på det utdelningsbara beloppet på hur mycket medel som Arvsfondsdelegationen har förbundit sig att betala ut i fleråriga projektbidrag samt hur stor del av tidigare års medel som inte fördelats och därför ackumulerats. Av tabell 2.2 framgår att var utdelningsbara , vilket är en ökning med eller jämfört med . fanns för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om . Ökningen av de utdelningsbara medlen beror främst på ett ökat inflöde av arvsmedel. I tabell 2.3 redovisas de medel som Arvsfondsdelegationen beslutat om under året. infördes ett nytt beslutssystem som innebär att Arvsfondsdelegationen fattar beslut om bidrag för upp till . fattade delegationen beslut för ett projektår i taget. För att kunna jämföra beslutsvolymen redovisas i tabell 2.3 beslutade bidrag mätt både som ettåriga beslut och som fleråriga beslut. Mätt som ettåriga beslut uppgick beslutade bidrag till . Det är det högsta beslutade årsbeloppet i Allmänna arvsfondens historia. Jämfört med 2018 är det en ökning med eller . Minskningen 2018 beror på att det var relativt få nya projekt som startades som det var ett antal pågående projekt kvar i det gamla beslutssystemet. 2019/20:180 Utbetalda bidrag avser de bidrag som betalats ut till projekten . Kammarkollegiet betalar ut beviljat stöd efter rekvisition. betaldes ut till projekt som beviljats stöd, vilket är en ökning med jämfört med (se tabell 2.4). Allmänna arvsfondens förmögenhet förvaltas av fonddelegationen, som är ett särskilt beslutsorgan inom Kammarkollegiet för kapitalförvaltning. Fonddelegationen beslutar om långsiktig placeringsinriktning, hantering av risker och andra strategiska frågor för förvaltningen av fonden. Kollegiets kapitalförvaltning ska tillgodose såväl behovet av en god direkt avkastning som önskemålet om värdebeständighet. Fondens bokförda värde uppgick till , vilket är en ökning med från föregående år. Marknadsvärdet är dock betydligt högre (se tabell 2.5). Uppgifter om skulder åren 2016–2018 i tabell 2.5 har rättats. Bakgrunden är att vid granskning av Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden identifierade att beslutade projektmedel inte redovisats i enlighet med gällande regelverk för redovisning (BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning, K3). beslutar Arvsfondsdelegationen om projektmedel i taget, i stället för som tidigare i taget. Stödmottagarna måste redovisa att de uppfyller vissa villkor för att få fortsatt stöd. Vid övergången till den nya beslutsprocessen skuldfördes beslutade projektmedel för hela projektperioden. har redovisningen rättats så att det som skuldförs enbart är beviljade projektmedel villkoren är uppfyllda. Allmänna arvsfondens värdeutveckling, Fonddelegationen har beslutat att det långsiktiga reala avkastningskravet ska vara i genomsnitt . Detta mål är beslutat mot bakgrund av fondens långsiktiga placeringshorisont och möjlighet till högre risk- Det innebär att andelen riskfyllda tillgångar, som till exempel Skr. 2019/20:180 aktier, är hög. Förutom att den långsiktiga förväntade avkastningen blir högre med en stor andel riskfyllda tillgångar, betyder det att Allmänna arvsfonden kommer att få erfara år med låg avkastning. Den oro och osäkerhet som och ökat på finansmarknaderna påverkar arvsfondens tillgångar. På kort sikt kan avkastningen riskera att bli lägre . Tabell 2.6 visar totalavkastningen per tillgångsslag för arvsfondens placeringar . Med totalavkastning avses den sammantagna avkastningen av direktavkastning och marknadsvärdesförändringar . Av tabellen framgår att de riskfyllda placeringarna har haft en hög totalavkastning 2019, . Vid utgången av 2019 var det förvaltade kapitalet jämfört med vid årets början. Totalavkastning för Allmänna arvsfondens portfölj fördelat på tillgångsslag, procent -0,2 -4,1 -4,6 -2,5 -1,0 -5,0 -5,2 -8,5 -0,4 -0,5 -0,5 -0,8 -1,3 -1,1 Den totala avkastningen på är att betrakta som mycket god eftersom den väsentligt överstiger gällande inflation. Fonddelegationens beslutade mål om en långsiktig real avkastning på har överträffats , vilket främst förklaras av en god utveckling på aktiemarknaden. En utvärdering bör dock främst göras på eftersom fondens placeringshorisont är lång. I det korta perspektivet, det vill säga , har placeringsinriktningen med närmare 60 procents aktier lönat sig eftersom världens börser stigit. Portföljens avkastning har varit i nivå med jämförelseindex . Särskilt allokering har gett ett positivt bidrag till det relativa resultatet, men det har även ränteförvaltningen. De negativa bidragen till relativ avkastning hänförs till aktieförvaltning och en strategisk valutaposition, där valutaexponering medvetet minskats i såväl US-dollar som euro. Eftersom kronan försvagades gav fonddelegationens beslut ett negativt bidrag som syns i resultatet för utländska aktier. 2019/20:180 2.6 Kostnader för förvaltning och administration Allmänna arvsfondens medel används för att täcka Kammarkollegiets kostnader för förvaltning och administration av dödsboavveckling, hantering av återkravsärenden, fondförvaltning och utbetalningar av projektmedel. På samma sätt används fonden för att täcka kostnaderna för handläggning av projektansökningar och projektredovisningar inkomna till Arvsfondsdelegationen samt för controller-, kommunikations- och utvärderingsverksamhet. De totala kostnaderna för de verksamheter som avsåg arvsfonden uppgick till (se tabell 2.7). Det innebär att kostnaderna ökade med eller jämfört med . Kammarkollegiets kostnader för dödsboavveckling med mera stod för den största ökningen med . Tabell 2.7 Förvaltnings- och administrationskostnader, Utbetalning av beviljat stöd För att volymen av beviljade projektmedel till landets ideella organisationer ska motsvara inflödet av medel till Allmänna arvsfonden har den handläggande och administrativa verksamheten vid Kammarkollegiet kontinuerligt stärkts. Målsättningen har varit att med bibehållen eller ökad kvalitet i handläggningen bevilja mer projektmedel . Kommunikationsverksamheten har förstärkts och effektiviserats för att få in fler ansökningar som kan leda till bifall. En utvärderingsverksamhet har byggts upp och etablerats. inrättades en controllerverksamhet som dels ger projekten och handläggarna stöd i ekonomiska frågor, dels förbättrar kontrollen av projektmedlens användning. förstärktes kanslistödet med en juristfunktion. utökades kanslistödet med ytterligare två handläggare, kommunikationsinsatserna ökade och fler utvärderingar genomfördes. inrättades en processutvecklingsfunktion. Den ansvarar för att leda och strukturera utveckling och genomförande av tydliga och effektiva interna rutiner, processer och styrdokument. genomfördes personalförstärkningar inom processutveckling samt inom controller-, jurist- och administrationsfunktionen. gjordes dessutom en omorganisation i syfte att höja ambitionerna för ledning och utveckling av hela Allmänna arvsfondens verksamhet och en Skr. 2019/20:180 ny arvsfondsavdelning inrättades. Kanslistödets kostnader ligger på samma nivå som . Kraftigt höjda pensionspremier ledde till att utfallet för personalkostnader blev detsamma som , trots att det funnits vakanser inom verksamheten. Inrättandet av ny arvsfondsavdelning innebar högre kostnader för ledning och utveckling än , medan vissa andra övriga kostnader, som till exempel för avskrivningar, blev lägre än 2018. förstärktes kanslistödet med ytterligare en controller. Därmed utgörs controllerfunktionen av tre tjänster. De särskilda personalresurser som allokerats till att arbeta med extern kommunikationsverksamhet motsvarade fyra årsarbetskrafter. Tabell 2.8 visar utvecklingen av driftskostnaderna i förhållande till beslutade projektmedel. I kostnaderna ingår samtliga driftskostnader, det vill säga även del av Kammarkollegiets overheadkostnader (exempelvis lokalkostnader och it-kostnader) samt verksamhetens kostnader för bland annat kommunikation och utvärdering. Mätt som andel av beslutade projektmedel uppgick driftskostnaderna för kanslistöd för Arvsfondsdelegationen . Det är en minskning jämfört med året innan. Trots att driftskostnaderna för Arvsfondsdelegationens kanslistöd har ökat , har andelen driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel legat relativt . Förklaringen är att volymen beslutade projektmedel har ökat i samma takt. Driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel, Andel (%) driftskostnader En annan indikator är driftskostnader per beslut om projektansökning. Denna indikator visar att driftskostnaderna per beslut minskade (se tabell 2.9).