prop · H70375 · 2020-03-10 00:00:00 — straffbestämmelsen om mord anges att det som skäl för livstids fängelse särskilt ska beaktas om gärningen föregåtts av noggrann planering, präglats av särskild förslagenhet, syftat till att främja eller dölja annan brottslighet, inneburit svårt lidande för offret eller annars varit särskilt Syftet med lagändringen är att livstidsstraffet ska kunna komma i fråga i betydligt större utsträckning . informerades om åtgärden i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). lagförslag (bet. 2019/20:JuU4, rskr. 2019/20:34). En särskild utredare har haft i uppdrag att överväga och föreslå ändringar beträffande den straffrättsliga särbehandlingen av lagöverträdare i åldersgruppen 18–20 år (dir. 2017:122). I uppdraget har ingått att lämna förslag som innebär att den åldersgruppen behandlas som andra myndiga lagöverträdare vid straffmätningen och när det gäller val av påföljd. i betänkandet Slopad straffrabatt för unga myndiga (SOU 2018:85). Bland annat föreslås att den s.k. straffrabatten slopas för lagöverträdare i åldern 18–. Betänkandet bereds inom Regerings- Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 24 om straffrättsligt skydd för blåljuspersonal m.m.*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och tillkännagett detta för regeringen (bet. s. 51 f.). har därmed bifallit motionerna 2016/17:865 yrkandena 7–9, 2016/17:1080 yrkandena 10–13, 2016/17:1535 yrkande 2, 2016/17:2466, 2016/17:3221 yrkande 25, 2016/17:3238 yrkandena 1–3 och 2016/17:3388 yrkande 14 och delvis motionerna 2016/17:443, 2016/17:685 yrkandena 1 och 2, 2016/17:728, 2016/17:1936, 2016/17:2303 yrkande 10 och 2016/17:2710. Innehållet i tillkännagivan- det omfattas av (Ju 2016:23) uppdrag enligt kommittédirektiven Ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner (dir. 2016:115). Uppdraget redo- visades genom ett delbetänkande (SOU 2018:2). beslutade regeringen propositionen Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning (prop. 2018/19:155). I propositionen föreslås att sabotage mot blåljusverksamhet införs som ett nytt gradindelat brott i . Brottet omfattar den som angriper eller på annat sätt stör polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brottsbekämpande verksamhet. Om gärningen framkallat fara för flera människoliv eller egendom av särskild betydelse, eller annars varit av särskilt farlig art, ska det dömas för grovt sabotage mot blåljusverksamhet. Straffet för sabotage mot blåljusverk- samhet är fängelse i högst och för grovt sabotage mot blåljus- verksamhet fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. Vidare föreslås att straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman skärps till fängelse i lägst ett och högst . I propositionen bedömde regeringen att de delar av tillkännagivandet som avser att en ny brottsbeteckning bör införas och att det bör införas en särskild straff- skärpningsgrund som innebär att alla brott som innefattar ett angrepp mot viktiga samhällsfunktioner leder till skärpta straff tillgodoses genom förslaget. Övriga delar bereds i . Arbete med att ta fram kommittédirektiv pågår. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 42 om tillträdesförbud till butiker*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om tillträdesförbud till butiker och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16 s. 74 f.). Därmed har bifallit motionerna 2016/17:1180 yrkande 2 och 2016/17:3230 yrkande 7 och delvis bifallit motion 2016/17:702. fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). Promemorian har remitterats och remisstiden gick ut . Ärendet bereds i . informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 43 om tillträdesförbud till simhallar och andra anläggningar*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om tillträdesförbud till simhallar och andra anläggningar och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU16 s. 74 f.). Därmed har bifallit motion 2016/17:865 yrkande 15. fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redo- visades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). Promemorian har remitterats och remisstiden gick ut . 2019/20:75 Justitie- departementet informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 12, 19, 24, 42 och 43. 2016/17:508 yrkande 1, 2016/17:3388 yrkande 13, 2016/17:1080 yrkande 17, 2016/17:1769 yrkande 5, 2016/17:2248, 2016/17:2284 yrkande 9, 2016/17:3177, 2016/17:3241, 2016/17:396 yrkande 2 och 2016/17:3387 yrkande 13, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 56) och 2018/19:75 (Ju 37). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om kameraövervakning på allmänna platser*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om kamera- övervakning i områden som är utsatta för allvarlig brottslighet (bet. 2016/17:JuU17 s. 14 f.). har därmed bifallit motionerna 2016/17:508 yrkande 1 och 2016/17:3388 yrkande 13 och delvis bifallit motionerna 2016/17:1080 yrkande 17, 2016/17:1769 yrkande 5, 2016/17:2248, 2016/17:2284 yrkande 9, 2016/17:3177 och 2016/17:3241. överlämnade Utredningen om kameraövervakning – brottsbekämpning och integritetsskydd (Ju 2015:14) betänkandet En ny kamerabevakningslag (SOU 2017:55). regeringen propositionen Ny kamerabevakningslag (prop. 2017/18:231). Den nya lagen ska bl.a. underlätta för och kommuner att få tillstånd till kamerabevakning på offentliga platser i brotts- bekämpande och trygghetsskapande syfte. Förslagen innebär också att och Säkerhetspolisen ges utökade möjligheter att tillfälligt använda kamerabevakning utan tillstånd vid risk för allvarlig ställde sig bakom förslagen (bet. 2017/18:JuU36, 2017/18:391). beslutade regeringen vidare att tillsätta en utredning – (Ju 2017:14) – med uppdraget att föreslå förenklingar vid kamerabevakning som sker i brottsbekämpande syfte (dir. 2017:124). delbetänkandet Kamerabevakning i brottsbekämpningen – ett enklare förfarande (SOU 2018:62). regeringen propositionen Kamerabevakning i brottsbekämpningen – ett enklare förfarande (prop. 2018/19:147). I den föreslås att kamera- bevakningslagen ändras så att , , Säkerhetspolisen och får bedriva kamerabevakning utan tillstånd av Datainspektionen. För att upprätthålla ett starkt integritets- skydd föreslår regeringen att myndigheterna även i fortsättningen ska få bedriva kamerabevakning bara om intresset av bevakningen väger tyngre än den enskildes intresse av att inte bli bevakad. ska göras av myndigheterna själva och dokumenteras. ska utöva tillsyn och kunna ta ut en sanktionsavgift av den myndighet som inte gör en dokumenterad intresseavvägning. förslagen (bet. 2019/20:JuU5, rskr. 2019/20:35). Punkt 15 om hot och våld mot anställda i rättsväsendet*: har tillkännagett för regeringen det som anförs i betänkandet om att regeringen bör se över hur arbetet med att förhindra brott mot rättsväsendets anställda kan stärkas (bet. 2016/17:JuU17 s. 32 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:3388 yrkande 18. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för att se över bestämmelserna om ordning i domstol och vid behov föreslå förändringar (dir. 2015:126). Utredaren skulle bl.a., om det bedöms möjligt och lämpligt, föreslå ett förbud mot att vid en förhandling bära kläder eller symboler som kan uppfattas som hotfulla av personer som medverkar i förhandlingen eller av domstolens personal. överlämnades betänkandet Stärkt ordning och säkerhet i domstol (SOU 2017:46). I betänkandet lämnas förslag som ska underlätta för domstolarna att upprätthålla ordningen så att domstolarna kan vara trygga och säkra miljöer för alla som medverkar i en domstolsförhandling. Regeringen beslutade propositionen Stärkt ordning och säkerhet i domstol (prop. 2018/19:81). I propositionen föreslogs bl.a. att deltagande genom videokonferens ska vara tillåtet om det är nödvändigt av säkerhetsskäl och att åhörare ska kunna hänvisas till en sidosal på grund av ordnings- eller säkerhetsskäl. Vidare föreslogs att säkerhetskontrollen ska bli effektivare genom att fler personer omfattas av den. Domstolen ska få ta upp bild i en rättssal när domstolens överfallslarm har utlösts och sekretessen för uppgifterna i domstolarnas incidentrapporter stärks. Ändringarna trädde i kraft . Regeringen gav i reglerings- brevet i uppdrag att särskilt redovisa åtgärder som vidtagits för att förbättra ordningen i domstol och öka skyddet och säkerheten för de anställda i domstolen, för parter och andra som deltar i en rättegång samt för övriga personer som besöker domstolarna. Motsvarande uppdrag gavs i regleringsbrevet . Regeringen beslutade att tillsätta en utredning som skulle överväga och föreslå de ändringar som behövs för att åstadkomma ett modernt straffrättsligt skydd för blåljuspersonal och andra samhällsnyttiga funktioner (dir. 2016:115). Utredaren skulle bl.a. överväga om det i straffrättsligt hänseende bör ses allvarligare på angrepp mot vissa samhällsnyttiga funktioner än mot andra, t.ex. om det finns skäl att se särskilt allvarligt på angrepp mot rättsväsendet och andra funktioner med sådana centrala uppgifter i samhället som att garantera säkerhet, liv och hälsa. överlämnades bestänkandet Stärkt straff- rättsligt skydd för blåljusverksamhet och andra samhällsnyttiga funktioner (SOU 2018:2). Regeringen beslutade propositionen Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning (prop. 2018/19:155). I propositionen föreslogs bl.a. att ett nytt gradindelat brott införs i , sabotage mot blåljusverksamhet. Vad som där- igenom straffbeläggs är att angripa eller på annat sätt störa polis, räddningstjänst eller ambulanssjukvård, om gärningen är ägnad att allvarligt försvåra eller hindra utryckningsverksamhet eller brotts- bekämpande verksamhet. Om gärningen framkallat fara för flera människoliv eller egendom av särskild betydelse eller annars varit av särskilt farlig art ska det dömas för grovt sabotage mot blåljusverksamhet. Straffet för sabotage mot blåljusverksamhet föreslås vara fängelse i högst och för grovt sabotage mot blåljusverksamhet fängelse , lägst två och högst , eller på livstid. För att stärka det straffrättsliga 2019/20:75 Justitie- departementet 2019/20:75 Justitie- departementet skyddet för myndighetsutövning föreslår regeringen att straffskalan för grovt våld eller hot mot tjänsteman skärps till fängelse i lägst ett och högst . Lagändringarna trädde i kraft . Vidare har regeringen beslutat att ge i uppdrag att intensifiera det systematiska arbetsmiljöarbetet inom ett antal områden där hot och våld utgör ett sådant. har redovisat uppdraget. beslutade myndighetens ledning att avsätta extra –2020 för att möjliggöra en ambitionshöjning inom en rad områden som har bäring på medarbetarnas arbetsmiljö, särskilt inom området hot och våld där ett tjugotal uppdrag pågår. Regeringen har i vårändringsbudgeten (prop. 2017/18:99 s. 51) föreslagit ett tillskott till för att säkra tillgång till skyddsutrustning och förstärkningsvapen samt kroppsburna kameror. Tillgången till sådan utrustning är av betydelse för att förbättra arbetsmiljön, framför allt för poliser i yttre tjänst. Slutligen har , på fråga från , redovisat att myndigheten systematiskt arbetar med att förebygga och hantera situationer där medarbetare utsätts eller kan utsättas för våld eller hot (ÅM2019-926). 2018/19:155 bedömde regeringen att tillkännagivandet genom de redovisade åtgärderna fick anses slut- behandlat. har inte haft något att invända mot regeringens hantering av tillkännagivandet (bet. 2019/20:JuU8, rskr. 2019/20:43). Punkten är slutbehandlad. 2016/17:30, mot. 2016/17:3600 yrkande 3, 2016/17:3601, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 58) och 2018/19:75 (Ju 38). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om framtidsfullmakter*: har tillkännagett för rege- ringen vad utskottet anför om att regeringen bör ta initiativ till att överväga frågan om upprättande och hantering av elektroniska framtidsfullmakter (bet. 2016/17:CU11 s. 6 f.). gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över reglerna om gode män och förvaltare (dir. 2019:44). I uppdraget ingår bl.a. att överväga om och hur framtids- fullmakter ska kunna upprättas och hanteras elektroniskt. Uppdraget ska redovisas . Genom direktiven ansågs tillkänna- givandet slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. 2016/17: 341, 393, 568, 865, 1534, 2003, 2303, 3234, 3388 och 3430, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 60) och 2018/19:75 (Ju 39). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om sociala insatsgrupper m.m.*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om ökad användning av sociala insatsgrupper och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU21 s. 7 f.). har därmed bifallit motionerna 2016/17:3234 yrkande 2, 2016/17:3430 yrkandena 9 och 10 samt delvis motion 2016/17:341. har haft i uppdrag att låta utvärdera såväl resultatet för de ungdomar som varit föremål för arbetet i en social insatsgrupp som hur själva sam- verkansformen fungerar. Uppdraget slutredovisades och bereds fortfarande i . Inom ramen för regeringsuppdraget att främja kompetens och stabilitet samt kvalitets- utveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården (S2018/00535/FST), uppger att myndigheten avser komplettera den utvärdering av sociala insatsgrupper som redan genom- förts med ytterligare en uppföljning av effekter på . Syftet är att kunna visa om samverkansformen medfört långsiktiga förbättringar för de ungdomar som deltagit i sociala insatsgrupper. Därtill planerar att se över möjligheten att öka kunskapen om betydelsen av de lokala variationerna vad avser utformning och genomförande av sociala insatsgrupper. Myndigheten planerar att lämna en redovisning av arbetet . kommer att följa detta arbete. Iregeringens 34-punktsprogram om åtgärder mot gängkriminalitet finns en punkt som bland annat handlar om det fortsatta arbetet med sociala insatsgrupper, punkt nr 30. pågår beredning i om vilka åtgärder som avses att vidtas på detta område. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 13 om fler former av påföljder för unga*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att införa fler olika former av påföljder för unga och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU21 s. 24 f.) och därmed bifallit motionerna 2016/17:568, 2016/17:1534 yrkande 7, 2016/17:3234 yrkande 8 och 2016/17:3430 yrkande 12. överlämnade en utredare promemorian Nya ungdomspåföljder (Ds 2017:25). Ett utkast till lagrådsremiss har remitterats och remisstiden gick ut . En lagrådsremiss beslutades . Lagrådsremissen behandlar förslagen i departementspromemorian Nya ungdomspåföljder (Ds 2017:25) och de förslag i betänkande Nya påföljder (SOU 2012:34) som rör nya påföljdsslag för unga lagöverträdare (ungdomsövervakning och kontaktskyldighet för unga). I lagrådsremissen föreslås att en ny påföljd för unga, ungdoms- övervakning, införs. Påföljden föreslås innefatta tydliga inskränkningar i den unges rörelsefrihet, som utgångspunkt i form av s.k. helghemarrest. Rörelseinskränkningarna ska kontrolleras med hjälp av elektronisk över- vakning. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2 och 13. 2016/17:3267, 3302, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 63) och skrivelse 2018/19:75 (Ju 40). Skrivelsen är inte slutbehandlad. 2019/20:75 Justitie- departementet Punkt 5 om förstärkt arbete mot missbruk*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att införa direktåtkomst för till vissa uppgifter hos andra myndigheter och om uppdrag till Migrations- verket som syftar till ett förstärkt arbete mot missbruk av reglerna för arbetskraftsinvandring (2016/17:SfU17 s. 7). har fört en löpande dialog med med anledning av de synpunkter som lämnats i samband med remitteringen av betänkandet Stärkt ställning för arbetskraftsinvandrare på arbetsmark- naden (SOU 2016:91) för att säkerställa att regleringen ska uppnå syftet, nämligen att informationsutbytet mellan myndigheterna ska fungera på ett har kommit in med en hemställan om författningsändringar för att underlätta informationsutbytet. anger bland annat att det är möjligt att konstruera infor- mationsöverföringen som ett utlämnande på medium för automatiserad behandling i stället för direktåtkomst och att såväl som de utlämnande myndigheterna anser att det är den konstruktion som bör väljas för den nu aktuella informationsöverföringen. ordningsändringarna beslutades av regeringen . Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga olika former av missbruk av reglerna för arbets- kraftsinvandring och vid behov lämna författningsförslag eller föreslå andra åtgärder (dir. 2020:8). Punkten är inte slutbehandlad. Grovt fordringsbedrägeri och andra förmögenhetsbrott 2016/17:3230 och 3697, prop. 2016/17:131, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 70) och 2018/19:75 (Ju 41). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om inbrottsstöld*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska återkomma till med ett förslag som innebär att inbrottsstöld, med ett minimistraff om fängelse , införs som en ny brottsrubricering i och tillkännagett detta för regeringen (bet. s. 16 f.). har därmed bifallit motionen 2016/17:3697. frågor om bostadsinbrott har behandlats av i betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Genom lagändringar har bl.a. tydliggjorts att även när en stöld sker i ett boende som inte är permanent ska det kunna leda till att stölden bedöms som grov (prop. 2016/17:131). en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds Promemorian har remitterats och remisstiden gick ut Ärendet bereds i . uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud 2017/18:81 s. 43). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 8 om upprepade stölder*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om vikten av att se upprepade stölder i ett sammanhang, och att påföljderna i större utsträckning ska stå i proportion till den samlade brottsligheten, och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:JuU13 s. 23 f.). har därmed bifallit motion 2016/17:3230 yrkande 5. lämnade i decem- ber 2013 betänkandet Stärkt straffrättsligt skydd för egendom (SOU 2013:85). Till följd av förslag har rege- ringen vidtagit ett flertal lagstiftningsåtgärder på förmögenhetsbrotts- området, bl.a. när det gäller stöldbrottslighet (prop. 2016/17:131). fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). Promemorian har remitterats och remisstiden gick ut . Ärendet bereds i . informe- rades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontakt- förbud (prop. 2017/18:81 s. 43). Punkten är inte slutbehandlad. Avlägsnande – en ny form av särskild handräckning 2016/17:159, mot. 2016/17:3672, 3673 och 3693, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju73) och 2018/19:75 (Ju 42). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 b) om regeringens lagförslag*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen senast årsskiftet 2017/2018 bör ta nödvändiga initiativ till en uppföljning av regleringen och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:CU13 s. 10 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:3672 yrkandena 5 och 6. I regleringsbrev har regeringen gett myndigheten i uppdrag att göra en uppföljning och utvärdering av de nya reglerna om avlägsnande (lagar och anslutande förordningar som ändrades per ). Vid behov ska förslag till författningsändringar lämnas. Även har i regleringsbrevet fått i uppdrag att följa upp och redogöra för hur myndighetens arbete vid ingripanden mot otillåtna bosättningar fortskrider efter regeländringarna. har i sin redovisning av uppdraget framfört att reglerna inneburit en bättre anpassad process som på ett enklare, billigare och mer rättssäkert sätt gör det möjligt för markägare att få tillbaka besittningen till sin mark. Avsikten med lag- stiftningen har fått ett tydligt genomslag i den praktiska tillämpningen. Sökandena anger enligt rapporten att kostnaderna har minskat p.g.a. den ökade effektiviteten i förfarandet och de yrkar aldrig ersättning i verkställighetsmålet. framför i redovisningen att det inte är motiverat att föreslå några förändringar i lagstiftningen. Polis- myndigheten redovisade uppdraget i årsredovisningen . I budget- propositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6), där till- kännagivandet slutbehandlades, redovisade regeringen att såväl Krono- fogdemyndigheten som är överens om att avsikterna med lagstiftningen om avlägsnande har fått ett genomslag i praktiken. Inga åtgärdsförslag lämnades av myndigheterna. har inte haft något 2019/20:75 Justitie- departementet att invända mot regeringens hantering av tillkännagivandet (bet. 2019/20:JuU1, rskr. Punkten är slutbehandlad. Punkt 2 om kränkningar av äganderätten och befogenheter*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta initiativ till att befogenheter att hantera kvarlämnad egendom i samband med ett ingripande mot en otillåten bosättning med stöd av polislagen förtydligas och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:CU13 s. 18 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:3693 yrkande 1. Se vad som anförs under punkt 1 b. budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6), där tillkännagivandet slutbehandlades, redovisade regeringen att Polis- myndigheten bedömer möjligheten att ingripa mot otillåtna bosättningar som god samt att myndigheten inte har gett utryck för ett behov av utökade befogenheter för att t.ex. kunna hantera kvarlämnad egendom. meddelade även sin bedömning att ytterligare åtgärder inte bör vidtas. har inte haft något att invända mot regeringens hantering av tillkännagivandet (bet. 2019/20:JuU1, rskr.2019/20:103). Punkt 4 om svarandens ansvar för kostnader i den summariska processen*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma med ett lagförslag som innebär att samma ansvar för kostnader ska gälla alla vid utslaget kända svarande och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:CU13 s. 23 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:3672 yrkande 2. Se vad som anförs under punkt 1 I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) redovisade regeringen att och är överens om att avsikterna med lagstiftningen om avlägsnande har fått ett genomslag i praktiken. Inga åtgärdsförslag lämnades av myndig- Därutöver har i återrapporteringen till regeringen gett uttryck för att antalet identifierade svarande är litet, att de svarande mycket sällan har utmätningsbara tillgångar och att sökanden inte yrkar ersättning för ansökningsavgiften (Fi2018/03480/S3). är inte slutbehandlad. Punkt 5 om förrättningskostnader vid verkställighet av ett avlägs- nande*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta initiativ till att sökandens ansvar för förrättningskostna- der begränsas och tillkännagett detta för regeringen (bet. s. 25 f.) och därmed bifallit motion 2016/17:3693 yrkande 3 och delvis bifallit motionerna 2016/17:3672 yrkande 7 och 2016/17:3673 yrkande 1. Regeringen har begränsat sökandens ansvar för förrättningskostnader genom en ändring i förordningen (1992:1094) om avgifter vid Krono- fogdemyndigheten (SFS 471). Se härutöver vad som anförs under punkt 1 I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6),