prop · H8037 · 2020-09-29 00:00:00 — hälsoeffekter har påträffats hos den arktiska befolkningen. miljögifter som ackumuleras i levande organismer kan också leda till nedsatt förmåga till fortplantning – för såväl människor som djur. En striktare global kemikaliekontroll är nödvändig för att uppnå förbättrad miljö och hälsa i . kommer fortsatt att driva frågan om minskade utsläpp och verka för regionala och globala åtgärder inom kemikalie- och avfallsområdet, samt för att fasa ut användning, utsläpp och spridning av särskilt farliga kemikalier såsom kvicksilver och långlivade organiska miljögifter. Spridningen av plast och mikroplaster till och via är ett stort problem för djurlivet. Plasten transporteras via luft- eller vattenströmmar och eftersom plast är ett svårnedbrytbart material finns det kvar i naturen Regeringen kommer att aktivt driva på för en ambitiös global överenskommelse för att motverka och minimera samt förebygga utsläpp av plastavfall och mikroplast. I avser att fortsatt medverka i arbetet med marint skräp genom att bland annat ta fram en regional plan för hur skräp ska hanteras inom . kommer att globalt verka för en giftfri cirkulär ekonomi samt ett ambitiöst globalt ramverk för kemikalier och avfall vilket innebär att material och produkter betraktas som resurser och att skadliga ämnen inte kommer in i kretsloppen. Förhandlingar kommer att ske inom ramen för (), Panel (IRP) och Strategic Approach to () samt Basel-, Stockholm- och Rotterdamkonventionerna. Ökad resursutvinning i medför betydande risker för lokala utsläpp med direkt påverkan på närmiljön. Det ökade trycket på mineralutvinning på land och till havs ställer stora krav på åtgärder för att säkerställa ett cirkulärt och hållbart resursnyttjande. Vid planering av mark- och vattenanvändning är det viktigt att analysera konsekvenserna för miljön. avser att verka för att förbättra kunskapsläget när det gäller konsekvenserna av ökad exploatering liksom vilka skyddsåtgärder som är nödvändiga för att åstadkomma ett långsiktigt hållbart skydd för miljö och Samarbetet med om åtgärder i kraftigt förorenade områden (så kallade hot spots) bör också stärkas. Frågor om kärnsäkerhet och strålskydd aktualiseras eftersom radioaktivt material och kärnämnen löpande transporteras inom den arktiska regionen. Trafik av reaktordrivna fartyg såsom isbrytare och containerfartyg har ökat och det har påbörjats en etablering av nya flytande kärnkraftverk längs den ryska nordliga kusten. De flytande kärnkraftverken innebär att en ny typ av sjötransporter sker i regionen. Med jämna mellanrum kommer kärnkraftverken att förflyttas sjövägen för att byta kärnbränsle och eventuellt genomföra underhåll. avser att ta en tydligare roll i Arktiska rådets arbetsgrupper för att uppmärksamma de gränsöverskridande risker som är förknippade med en utveckling som går mot en ökad närvaro av kärnämnen och andra radioaktiva material i . Regeringen kommer att verka för att förebygga och begränsa negativa konsekvenser som kan uppstå vid radiologiska och nukleära nödsituationer med transporter av radioaktivt material och kärnämnen, reaktordrivna sjötransporter och flytande kärnkraftverk i . vill vara en världsledande polarforskningsnation med kapacitet för expeditioner på åretruntbasis och få ett ökat internationellt genomslag för svensk polarforskning. • Regeringen kommer fortsatt att stärka forskning, miljöövervakning och observationssystem i och om . kommer att stödja och vidareutveckla det internationella samarbetet om polarforskning inklusive klimatforskning. behöver fortsätta överväga möjliga alternativ för tillgång till ett tungt polarklassat, klimatneutralt forskningsfartyg för åretruntverksamhet även när den svenska isbrytaren inte längre bedöms kunna användas för • avser att uppmuntra kunskapsutbyte mellan forskare och urfolk i och verka för att traditionell kunskap och vetenskaplig forskning blir ömsesidigt tillgänglig. Forskning och miljöövervakning i och om blir allt viktigare för att förstå de globala, regionala och lokala effekterna av klimatförändringar och möjligheterna till anpassning. Data från behövs även för att minska osäkerheten i de globala klimatmodellerna. klimatförändringarna visar både på vikten av ett faktabaserat och vetenskapligt förhållningssätt och behovet av skyndsamma åtgärder. har en lång erfarenhet och stolt historia av polarforskning. studerade meteorologi och vattentemperaturer. blev först med att passera genom . Svenska polarforskare är världsledande inom sina fält som täcker både naturvetenskaplig, samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. svenska lärosäten bedriver polarforskning inklusive klimatforskning, bland annat , , universiteten i , , , , och . På detta sätt bidrar svensk polarforskning till följande globala mål inom Agenda 2030: mål 13 Bekämpa klimatförändringarna och dess konsekvenser, mål 14 Hav och resurser samt mål 15 Ekosystem och biologisk mångfald. Svensk klimatrelaterad forskning i sträcker sig långt tillbaka. Genom kontinuerliga och långa mätserier, i vissa fall , har bidragit till ökad kunskap om de globala klimatförändringarna, inklusive regionalt i . Det regionala meteorologiska observations- systemet har dock stora luckor och tillkortakommanden på grund av För att få en bättre förståelse för de komplexa sambanden som påverkar väder och klimat krävs storskaliga dataserier från satellitobservationer, lokala data i form av kontinuerliga serier från fasta mätstationer och detaljstudier från fartygsbaserade observationer insamlade för samtliga årstider i . kommer fortsatt att verka för att stärka miljöövervakning, jordobservationssystem och forskning i Samarbetet i är centralt i sammanhanget. Högklassig polarforskning bedrivs både av arktiska och icke-arktiska Fältgående forskning i polarområdena är mycket kostsam. relevant polarforskning är därför central. möjliggör för världsledande forskare att delta i forskningssamarbeten och vill se utökade möjligheter till cirkumpolära avser att fortsätta att bidra till det internationella samarbetet om arktisk forskning och utbildning som bedrivs inom olika plattformar och Samarbetet sker bland annat inom ramen för de så kallade Arctic Five som omfattar fem arktiska universitet (, , , och ) vars syfte är att utveckla kunskap, utbildning och innovationer för en hållbar utveckling av . Globalt utgör Arctic Five den största kunskapsnoden rörande arktisk forskning och utveckling där parterna tillsammans har mer än 90 000 studenter och 4000 – 5000 forskar- är även aktivt inom , som arbetar globalt för att stärka samarbeten inom utbildning och forskning med arktisk , övriga nordiska länder, och , deltar i Programmet bör stärkas för utbyte av studerande och forskare mellan de åtta arktiska staterna. har ett omfattande internationellt samarbete inom polarforskning och logistik, med bland annat , , , , , , och . nämnas att inom den forskningen samarbetar med och om studier av glaciärer och havsbotten och med och om atmosfärs- och klimatförhållanden nära . Svenska forskare bedriver även marin bioprospektering efter unika gener, och organismer, vilket kan resultera i nya produkter och processer för kommersiellt bruk inom en rad användningsområden som Skr. 2020/21:7 hälsosektorn, biologiskt baserade råvaror, matproduktion och förnybar energiproduktion. och flera andra länder har drivit på för att EU ska satsa mer på arktisk forskning och högre utbildning. EU har ökat sitt stöd till arktisk forskning och innovation under det sista årtiondet, med en budget på för perioden –2020. EU deltar aktivt inom det internationella samarbetet mellan arktiska vetenskapsministrar. har en betydande och världsledande forskningsinfrastruktur i svenska och . Tillgången till moderna logistikplattformar är avgörande för miljöforskningen i och finns tillgänglig genom flera svenska myndigheter. är den statliga myndighet som har till uppgift att samordna och främja svensk polarforskning exempelvis genom att ansvara för och tillhandahålla viss infrastruktur och genomföra expeditioner tillsammans med forskarsamhället. I norra finns bland annat forskningsstationerna i och Tarfala samt atmosfärsradaranläggningen EISCAT i . Vid forskningsstation finns ett omfattande miljöövervakningsprogram som pågått . Den svenska isbrytaren används som plattform för att genomföra expeditioner till inklusive norr om och till . Den svenskledda satelliten har samlat in atmosfäriska data från sin omloppsbana över de båda polerna. Ytterligare en svenskledd polär satellit, (AWS), kommer att sändas upp. Satelliten har stor potential att förbättra väderprognoserna och klimatövervakningen i och dess närområde. AWS blir ett viktigt komplement till andra vädersatelliter. Svensk fartygbaserad polarforskning har intagit en världsledande roll. Den svenska isbrytaren som ägs av är en av världens ledande forskningsinfrastrukturer med stor isbrytarkapacitet. har med isbrytaren som forskningsplattform genomfört mer än 20 forskningsexpeditioner varav nio till . Gemensamma forskningsexpeditioner med isbrytaren har genomförts med bland annat , och . Svensk marin polarforskning har bidragit till vetenskapliga framsteg inom en rad områden såsom atmosfärvetenskap, biologi, geologi, geofysik, meteorologi och oceanografi. Den polarforskning som genomförs med som plattform är central för roll i och för vårt internationella klimat- och miljöarbete. För att möjliggöra bibehållen position som en betydande polarforskningsnation och bidra till förståelsen av bland annat klimatförändringarna och dess konsekvenser behöver överväga möjliga alternativ för att ska ha fortsatt tillgång till isbrytande forskningsfartyg på åretruntbasis när inte längre bedöms kunna användas för forskningsuppdrag. planering för framtida tillgång till ett tungt polarklassat, klimatneutralt forskningsfartyg på åretruntbasis behöver Urfolkens kultur i norra , och är historiskt baserad på självhushållning och ett nära förhållande till natur och miljö. Genom att observera, värdera och anpassa sig till lokala förhållanden har urfolken kunskaper och insikter som är en värdefull tillgång också i vetenskapliga sammanhang. I finns betydande traditionell kunskap bland de urfolksgrupper som utgör av den arktiska befolkningen. Det är viktigt att tillvarata och utveckla traditionell kunskap inte bara för att bevara urfolkens kultur och identitet, men också för att den kan bidra till att öka förståelsen för och finna lösningar på olika globala utmaningar som klimatförändringarnas effekter och andra miljöförändringar i . Den muntligt vidareförda kunskapen om natur- och väderförhållanden kan bidra till klimatforskningen och deras observationer kan komplettera andra historiska data. Genom konventionen om biologisk mångfald har intresset för traditionell kunskap och särskilt dess betydelse för hållbar utveckling tilltagit. har i samarbete med () lyft den samiska traditionella kunskapen. Inom ramen för det samiska initiativet dokumenteras samisk traditionell kunskap och naturresursanvändning. Kunskapsutbyte mellan forskare, urfolk och lokalbefolkningen som bor och verkar i regionen bör utvecklas och struktureras så att traditionell kunskap och vetenskaplig forskning blir ömsesidigt tillgänglig. Samarbetet inom , är en bra utgångspunkt för att fortsätta utveckla samarbetet även i ett arktiskt perspektiv. Regeringen ser positivt på ett ökat utbyte och en större samverkan mellan samiska institutioner i de berörda länderna inom , samt mellan svenska fjäll och samemuseer. 2.5 Hållbar ekonomisk utveckling samt svenska näringslivsintressen vill agera för en hållbar ekonomisk utveckling i , med utgångspunkt i Agenda och med särskild hänsyn till den sårbara miljön. • Regeringen kommer att bidra till hållbar handel och investeringar i den arktiska regionen, och verka för att den ökade ekonomiska verksamheten i gynnar den lokala ekonomiska tillväxten. • Regeringen kommer att verka för att upprätthålla och vidareutveckla ett robust regelverk för en fri, rättvis och hållbarhandel. arbete mot tekniska handelshinder och för ökad gränshandel är vitalt och för den ekonomiska utvecklingen i . •Med utgångspunkt i Agenda och EU:s Gröna giv kommer att vara pådrivande i det internationella samarbetet för att skydda den unika miljön i och minimera de negativa effekterna av och riskerna med nyttjande av naturresurser i regionen. •Sverige avser att vara ett föregångsland vad gäller grön omställning. Genom innovation och hållbar miljöteknik kan svenska företag bidra till minskade miljömässiga avtryck av ekonomisk verksamhet i och till omställningen till en cirkulär ekonomi. •Regeringen kommer att verka för gemensamma initiativ i EU, och för att även på global nivå bidra till en hållbar mineralnäring. Inom ramen för avser tillsammans med övriga nordiska länder att bland annat undersöka möjligheterna för spårbarhet och märkning av metaller för införandet av ett certifieringssystem samt förutsättningarna för sekundär utvinning. Affärsmodeller för produkter med hållbart producerade metaller ska undersökas. •Sverige kommer genom EU-samarbetet att fortsätta följa genomförandet av avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala samt även i övrigt verka för en hållbar förvaltning av fisket i . •Sverige avser att främja långsiktigt hållbara transportsystem i , i nära samarbete med de nordiska grannländerna och . •Sverige kommer att aktivt stödja det pågående arbetet inom Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) för att minska sjöfartens utsläpp av växthusgaser. •Sverige avser att verka för samarbete med andra länder i regionen och mellan olika aktörer i syfte att utveckla hållbara och attraktiva turistdestinationer som utgår från känsliga miljö samt urfolkens behov och situation. Den ekonomiska potentialen i bidrar till ett växande globalt intresse att investera och söka affärsmöjligheter i regionen. En ökad ekonomisk verksamhet kan gynna tillväxten de arktiska länderna och bidra till försörjningen i lokala samhällen. En ökad ekonomisk verksamhet riskerar att få negativa konsekvenser för den unika och känsliga arktiska miljön och lokalbefolkningens, inklusive urfolkens, levnadsvillkor om den inte sker på ett hållbart sätt. Svåra avvägningar kan komma att bli nödvändiga mellan att bruka naturresurserna och värna miljön. Ur ett svenskt perspektiv är det angeläget att all ekonomisk verksamhet i bedrivs och utvecklas på ett långsiktigt hållbart sätt. Hållbar utveckling är ett huvudsyfte för , vilket också vägleder och genomsyrar verksamheten på arbetsgruppsnivå. Den separata och oberoende organisationen () en viktig plattform för arktiskt företagssamarbete och ansvarsfull ekonomisk utveckling i den arktiska regionen, bland annat genom utbyte om god praxis, tekniska lösningar och standarder. Samarbetet underbyggs av det CSR-instrument som AEC antagit, Arktiska investeringsprotokollet, som syftar till att främja hållbar och jämlik ekonomisk tillväxt i till gagn för välfärd och motståndskraftiga samhällen på ett rättvist, inkluderade och miljömässigt hållbart sätt. Genom Global verkar för ett globalt partnerskap i syfte att främja inkluderande tillväxt och anständiga arbetsvillkor. linje med målen för export- och investeringsstrategi och regeringens strategi för cirkulär ekonomi samt genom ett nära samarbete med andra länder och aktörer att bidra till hållbar handel och investeringar avser att vara ett föregångsland vad gäller grön Svenska företag kan bidra med innovativa lösningar och hållbar miljöteknik för att minska miljömässiga avtryck av ekonomisk verksamhet och främja omställningen till en cirkulär ekonomi, inklusive inom hållbar utvinning av malm och . Hållbarhet utgör en hörnsten i handelsfrämjande. plattform för internationellt hållbart företagande har utarbetats nationellt parallellt med utvecklingen av export-och investeringsstrategin. svensk export av hållbara cirkulära innovationer och internationalisering kan också bidra till en positiv utvecklig i de länder där svenska företag bedriver handel och gör investeringar. Genom att utveckla klimatsmart teknik som kan bidra till mer cirkulära och fossilfria lösningar skapas också konkurrensfördelar, sysselsättning och exportmöjligheter. kommer att verka för att upprätthålla och vidareutveckla ett robust regelverk för en fri, hållbar och rättvis global handel. regelbaserade multilaterala handelssystemet ska bidra till tillväxt, sysselsättning och hållbar utveckling. Ett proaktivt arbete mot tekniska handelshinder och för en ökad gränshandel är vital också för den ekonomiska utvecklingen i . kommer att driva på för att de multilaterala handelsreglerna inom världshandelsorganisationen moderniseras och tar tydligare hänsyn till miljö- och klimatfrågor samt bidrar till en grön omställning. 2.5.1 Hållbar ekonomisk utveckling kommer med utgångspunkt i Agenda att främja en ekonomiskt hållbar utveckling i . Flera av de globala målen för hållbar utveckling är relevanta, bland annat mål 8 Anständiga arbetsvillkor och ekonomisk tillväxt, mål 9 Hållbar industri, innovationer och infrastruktur, mål 12 Hållbar konsumtion och produktion, mål 13 Bekämpa klimatförändringen och dess konsekvenser samt mål 14 Bevara och nyttja av hav och resurser på ett hållbart sätt. En hållbar ekonomisk utveckling är avgörande för att stärka regionens hållbara tillväxt, motståndskraft mot negativa miljöförändringar och välstånd. Formerna för den fortsatta hanteringen och ageranden inom tre centrala områden kommer att vara avgörande för att säkerställa av en hållbar ekonomisk utveckling i : nyttjande av naturresurser, transporter och infrastruktur, samt turism. Hållbart nyttjande av naturresurser avser med utgångspunkt från Agenda och EU:s Gröna giv att vara pådrivande i det internationella samarbetet för att skydda den unika miljön i och minimera de negativa konsekvenserna av och riskerna med nyttjande av naturresurser i regionen. av världens oupptäckta gastillgångar och av världens oupptäckta oljetillgångar beräknas ligga norr om . Det minskande istäcket i leder till att dessa naturresurser kan bli mer tillgängliga, i synnerhet de som finns på kuststaternas kontinentalsocklar. Utvinning av fyndigheter till havs är dock än så länge både tekniskt komplicerat och förenat med stora kostnader. Utvinning av olja och gas är särskilt känslig till havs i , eftersom riskerna som är förknippade med detta är höga. Robusta regleringar som säkerställer högsta skyddsnivå för befintliga och planerade olje- och gasinstallationer är nödvändigt liksom full finansiell täckning för de kostnader som kan uppstå vid en olycka. Detta gäller inte minst i områden med permanent eller temporärt istäcke där riskerna är särskilt stora för skador på biologisk mångfald och ekosystem. Utvinning av fossila bränslen hotar även de globala ansträngningarna att uppnå mål och måste fasas ut . Till skillnad från de fem arktiska kuststaterna har inga egna olja- och gastillgångar och deltar därför inte i energipolitiska samarbeten i regionen. Däremot spelar svensk industri en roll i näringar som bistår denna energisektor. Det gäller exempelvis inom isbrytning, sjötransporter och konsultverksamhet byggd på kunskap om näringsverksamhet i arktiskt klimat. Regeringen har gett i uppdrag att tillsammans med AB se över hur det svenska och internationella exportfinansieringssystemet ska bidra till tydlig omställning och kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser. är framstående vad gäller vatten- och vindkraft, sol- och bioenergi och även teknik för att öka energieffektiviseringen och minska koldioxidutsläpp. energipolitiska inriktning är att energiförsörjningen ska ordnas förnybara energikällor. Utvinning av malm och Omställning till cirkulära och fossilfria energitekniker såsom vind- och solkraft samt elektromobilitet medför ökad efterfrågan på sällsynta jordartsmetaller och andra metaller som bland annat finns i . Intresset för utvinning av metaller till havs förväntas öka och regelverk och kunskap behöver utvecklas så att negativa effekter förhindras. Utvinning av malm och har lett till betydande investeringar inom svensk gruvnäring, som till stor del finns i arktiska region. och kan här spela en viktig roll både genom att bidra med hållbar produktion av metaller och bidra till att skapa förutsättningar för sekundär utvinning, men också att leverera hållbar miljöteknik och lösningar till andra gruvländer. Vid etablering av ny gruvverksamhet i kan bidra med viktig kunskap och miljöteknik. Vid uppbyggnad av nya värdekedjor kring metallutvinningen är det viktigt att beakta det cirkulära flödet av metallerna så att de metaller som utvinns också återvinns. Primära råvaror ska så långt det är möjligt ersättas med resurser som används effektivt i cirkulära flöden. kommer att verka för att ta gemensamma initiativ i EU, och för att på global nivå bidra till en hållbar utvinning av Vidare kommer märkningssystem för hållbart producerade metaller och att främjas och samordningen vad gäller bistånd för hållbar råvaruutvinning stärkas. om som världens mest hållbara och integrerade region 2030 innebär bland annat att ska vara en ledare för en hållbar De nordiska länderna ska bland att gemensamt undersöka möjligheterna för spårbarhet och märkning av metaller för införandet av ett certifieringssystem. Affärsmodeller för produkter med hållbart producerade metaller ska undersökas. Den delen av centrala som utgör fritt hav har till täckts av is året runt, vilket har omöjliggjort fiske, men istäcket i området Arktisregionen omfattar även delar av Nordostatlanten där fisket bland annat regleras genom Nordostatlantiska I Nordostatlanten bedriver svenska fartyg fiske på internationellt vatten i , och har också fiskerättigheter inom ramen för EU:s fiskepartnerskapsavtal med Klimatförändringar kan leda till att utbredningen för vissa viktiga kommersiella fiskarter i Nordostatlanten förskjuts norrut mot . förändrad beståndsutbredning och ändrade fiskemönster innebär nya utmaningar för fiskeriförvaltningen, då frågor om resursallokering kan leda till fiskekonflikter. är genom EU part i avtalet om att förebygga oreglerat fiske på det fria havet i centrala . följer arbetet i de regionala fiskeriförvaltningsorganisationer där vi har fiskeintressen, såsom till exempel NEAFC, och kommer fortsatt att verka för avtal om fördelning av fiskemöjligheter som inkluderar samtliga kuststater och andra stater med direkta fiskeintressen, då detta är bästa sättet att uppnå en långsiktigt hållbar förvaltning av bestånden. även fortsatt följa arbetet i () som är av relevans för . Hållbara transporter och infrastruktur Hållbara transporter och kommunikation är avgörande för ekonomisk tillväxt och utveckling. De långa avstånden i den arktiska regionen ställer höga krav på ett väl fungerande transportsystem för såväl personer som Det gäller även i arktiska region. på transporter kan komma att höja kraven på infrastrukturen och hållbara transportlösningar i , bland annat i form av en utvecklad och effektiv järnväg. Regeringen ser positivt på förslag att det transeuropeiska transportnätverkets stomnätskorridor, ScanMed, förlängs genom till och . arktiska region har även ett stort beroende av väl fungerande Sjöfartsleder i blir farbara under en längre del av året, även om det kommer att ta tid innan förhållandena kommer att tillåta löpande kommersiell sjöfart i större skala. stora land och havsområden utgör en sårbar del av världens natur- och klimatsystem. För är varsamhet om den miljön, till havs och i kustområden, av avgörande betydelse. kommer att verka för en gemensam havs och luftövervakning i regionen, som bidrar till en säker och miljövänlig sjöfart. antog IMO en initial strategi för att minska utsläppen av växthusgaser från den internationella sjöfarten. kommer att aktivt delta och driva på det pågående arbetet inom IMO med att ta fram regler samt tekniska och operativa åtgärder för att minska sjöfartens klimatpåverkan. Turismsektorn har vuxit globalt.