prop · H80315 · 2020-09-29 00:00:00 — I förarbetena gjordes bedömningen att det inte fanns skäl för en mer omfattande sekretess för uppgifter om storleken på tillgodohavanden (prop. 1997/98:151 s. 509 ff.). Sådana uppgifter omfattas därför av sekretessbestämmelsen med ett rakt skaderekvisit i 28 kap. 1 § OSL. Beträffande uppgifter om en enskilds fondval och fondbyten anförs i förarbetena att man måste räkna med att många skulle uppleva det som ett allvarligt intrång i deras personliga integritet om sådana uppgifter skulle lämnas ut. Vissa personer skulle kanske t.o.m. påverkas i sitt val av fonder om de visste att uppgifterna kunde lämnas ut. I fråga om sekretessen för efterlevandeskydd delade regeringen vad som anförts i betänkandet av premiereservutredning om behovet av en bestämmelse som innebär absolut sekretess för sådant skydd (samma prop. s. 510). I det aktuella betänkandet hänvisades till det privata försäkringsväsendet och förbudet i den då gällande 7 kap. 20 § försäkringsrörelselagen (1982:713) om att lämna ut uppgifter om de dispositioner som försäkringstagarna kan ha vidtagit beträffande utfallande försäkringsbelopp, dvs. i första hand förmånstagarförordnanden (SOU 1997:131 s. 126). Motsvarande bestämmelse har inte förändrats innehållsmässigt och finns numera i 4 kap. 14 § försäkringsrörelselagen (2010:2043). Enligt 4 kap. 8 § lagen (2019:742) om tjänstepensionsföretag gäller bestämmelsen i 4 kap. 14 § försäkringsrörelselagen också för tjänstepensionsföretag. Det behövs ett starkare sekretesskydd för uppgifter om statliga tjänstepensions- Sekretess ska gälla för vissa uppgifter i ärenden Regeringens förslag: Sekretess ska gälla hos Statens tjänstepensions- verk och domstol för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i ett ärende om statliga tjänstepensionsförmåner, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretess ska gälla för uppgift om hur tjänstepensionsmedel har placerats för en enskilds räkning, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Absolut sekretess ska gälla för uppgift om vad pensionsspararen har bestämt om skydd av tjänstepensionsmedel till förmån för efterlevande (återbetalningsskydd). Sekretessen ska inte hindra att uppgift kan lämnas till en försäkrings- givare som tjänstepensionsmedel placeras hos för en enskilds räkning, om uppgiften behövs där för pensionsförsäkringens utformning. För uppgift i en allmän handling ska sekretessen gälla i högst . Sekretessen för uppgifter om återbetalningsskydd ska inte gälla efter att pensionsspararen har avlidit. Regeringens bedömning: En sekretessbrytande bestämmelse om att uppgifter som omfattas av sekretess ska kunna lämnas till Pensions- myndigheten, efter överenskommelse om utbetalning av statliga tjänstepensioner under krig och krigsfara, bör inte införas. bör en bestämmelse om överföring av sekretess införas för uppgifter som lämnats till i sådana fall. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. promemorian föreslås även en bestämmelse om att uppgifter som omfattas av sekretessen ska kunna lämnas till efter överens- kommelse om utbetalning av statliga tjänstepensioner under krig och krigsfara och en bestämmelse om överföring av sekretess för sådana upp- Remissinstanserna: En stor majoritet av remissinstanserna som har yttrat sig, bland dem Arbetsdomstolen, , Datainspek- tionen, och , tillstyrker eller har inga synpunkter på de föreslagna nya bestämmelserna. ser en fördel i att regleringen kan bidra till att motverka integritetskränk- ande kartläggningar i syfte att trakassera eller otillbörligt påverka stats- och Utgivarna lyfter fram SPV som en viktig källa för samhällsgranskande journalistik där insynsintresset väger särskilt ifrågasätter den föreslagna sekretessens styrka för uppgifter om placeringar och återbetalningsskydd och föreslår att sådana uppgifter ska skyddas med svagare sekretess. sekretessen inte ska gälla för uppgifter avseende högre statliga befattnings- Tidningsutgivarna motsätter sig förslaget och anser att insynsin- Prop. 2020/21:15 tresset väger tyngre än sekretessbehovet, eftersom den statliga tjänstepen- sionen är helt skattefinansierad och någon konkret problembild avseende risken för kartläggning av statsanställda inte har redovisats. () och akademikers centralorganisation genom Saco-S (Saco-S) understryker vikten av att den enskilde själv, eller genom sin fackliga organisation, alltid måste kunna få tillgång till de uppgifter som behövs för att kunna föra sin talan i förhandlingar och tvister om hur de statliga tjänstepensionsförmånerna har beräknats. Svensk Försäkring anser att den sekretessbrytande bestämmelsen avseende utlämnande av uppgifter till försäkringsgivare är för snävt utformad. Organisationen framför att det uttryckligen bör framgå att uppgifter ska kunna lämnas till tjänstepensionsföretag samt att även sådana uppgifter som behövs för att administrera pensionsförsäkringarna ska kunna lämnas ut. Skälen för regeringens förslag och bedömning Sekretess bör gälla för uppgifter i ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner Utvecklingen inom det statliga kollektivavtalsområdet i fråga om tjänstepension, och det nu gällande avtalet PA 16, innebär att allt fler anställda har fått en högre andel av sin tjänstepension i form av individuell ålderspension. De försäkringsgivare som den enskilde väljer inom ramen för den individuella ålderspensionen har också fått ett ökat pensionskapital att förvalta. Det får till följd att SPV, som administrerar den statliga tjänstepensionen, behandlar potentiellt känsliga uppgifter för ett stort antal individer. Som framgår av avsnitt 4.4 hanterar SPV bl.a. uppgifter om förändringar i arbetstider, sjukperioder, föräldraledighet och löneväxling. Sådana uppgifter, samt uppgifter om tillgodohavanden, val av placering och återbetalningsskydd, kan uppfattas som integritetskänsliga. I enlighet med vad som anförts i avsnitt 5.4 finns det dock inte någon sekretessreglering som är generellt tillämplig på ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner hos SPV. De sekretessbestämmelser som redogjorts för i nämnda avsnitt ger inte heller ett tillräckligt sekretesskydd för uppgifter i sådana ärenden. De uppgifter som SPV hanterar i ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner är i stor utsträckning av samma slag som hanterar i ärenden om premiepension, t.ex. uppgifter om tillgodohavanden, hur pensionsmedlen placeras samt uppgifter om efterlevandeskydd och återbetalningsskydd. Premiepensionen är inte skattefinansierad, utan finansieras utanför statens budget genom avgifter som täcker såväl pensionsutbetalningar som pensionssystemets administrationskostnader. De statliga tjänstepensionsförmånerna finansieras däremot huvudsakligen genom ramanslag som tilldelas myndigheterna genom statsbudgeten. Att en stor del av en verksamhet finansieras med skattemedel talar för att det finns ett starkt intresse för media och allmänheten att kunna granska verksamheten. Intresset av insyn i den statliga tjänstepensionen kan därför, som Tidningsutgivarna anför, anses vara större än i den allmänna premiepensionen, som till största delen finansieras av privata arbetsgivare. Det är dock inte enbart skattemedel som finansierar den statliga tjänste- Även vissa icke-statliga arbetsgivare omfattas av PA 16. är vidare arbetsmarknadens parter tillsammans som påverkar tjänstepen- sionens innehåll och upplägg. och tillgodohavanden som finns i den statliga tjänstepensionen är dessutom en ersättning för arbetstagarnas Det är också arbetstagarna själva, och inte staten, som har inflytande över hur premierna förvaltas. Den statliga tjänstepensionen är av dessa skäl väl jämförbar med kollektivavtalade tjänstepensioner på Även om premiepensionen som utgångspunkt inte är skattefinansierad, står vidare skattemedel för finansieringen när det gäller offentligt anställda. De överväganden som har gjorts av insynsintresset i premiepensionen bedöms, mot bakgrund av vad som ovan har anförts, i huvudsak vara tillämpliga även för uppgifter som hanteras inom den statliga tjänste- Den reglering som gäller för motsvarande uppgifter hos Pen- sionsmyndigheten, dvs. bestämmelserna 28 kap. 1 och 5 §§ OSL, bör där- med kunna tjäna som utgångspunkt för en sekretessreglering för uppgifter som hanteras i ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner. Några remissinstanser, bl.a. Tidningsutgivarna och , tar särskilt upp avvägningen mellan insynsintresset i förhållande till sek- retessbehovet, och lyfter fram att SPV är en viktig källa för journalister som vill ta del av uppgifter om personliga förhållanden på individnivå som gäller för statligt anställda. En sådan insyn kan också vara en förutsättning för att t.ex. ur ett jävs- och intressekonfliktsperspektiv kunna granska och publicera uppgifter som rör högre statliga befattningshavares tjänste- pensionsförmåner, bl.a. uppgifter om hur de väljer att placera sina tjänste- Ett medialt eller allmänt intresse kan sannolikt även finnas för några myndigheters övriga kategorier av anställda. lyfter fram kan det exempelvis finnas ett intresse av att få insyn i vilka placeringar som anställda vid myndigheter som övervakar finansmark- Även om det finns ett visst insynsintresse för uppgifter i ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner måste dock också, som särskilt framhåller, hänsynen till de statligt anställdas personliga integritet Skyddet av offentliganställdas personliga uppgifter har stärkts i flera avseenden , bl.a. till följd av risken för förföljelser och Det kan handla om mer eller mindre omfattande kart- läggningar och sammanställningar av offentliga uppgifter från olika källor. Ett förstärkt sekretesskydd kan motverka sådana integritetskränkande En sekretessreglering kan vidare bidra till att på ett tidigt stadium förebygga att personrelaterade uppgifter missbrukas. Av betydelse är även att sekretess redan gäller för motsvarande uppgifter Lagstiftaren har för sådana uppgifter, även för statligt anställda, gjort bedömningen att insynsintresset inte är särskilt Fondval och placeringar har vidare karaktären av personliga val som hör till den enskildes privatekonomi, oberoende av vilken anställning som den enskilde har. I sammanhanget bör framhållas att även offentliga funktionärer omfattas av reglerna om förbud mot insiderhandel som finns i bl.a. Europaparla- mentets och rådets förordning 596/2014 av om mark- nadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och som innebär att det är förbjudet för en person som har s.k. insiderinformation att utnyttja denna Prop. 2020/21:15 för egen eller annans räkning. Dessutom omfattas vissa offentliga funk- tionärer av anmälningsskyldighet enligt lagen (2018:1625) om skyldighet för vissa offentliga funktionärer att anmäla innehav av finansiella instrument. Denna anmälningsskyldighet syftar bl.a. till att stärka allmänhetens förtroende för de myndigheter och offentliga funktionärer som omfattas (prop. 2017/18:263 s. 20). Regeringen anser sammantaget att övervägande skäl talar för att införa en sekretessreglering för vissa uppgifter som förekommer i ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner. Sekretessen bör gälla hos och domstol SPV är den statliga myndighet som enligt förordningen med instruktion för , förordningen om handläggning av ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner samt uppdragsavtal hanterar ärenden om statliga tjänste-pensionsförmåner (se vidare avsnitt 4.3). Sekretessens räckvidd i detta avseende bör därför som utgångspunkt begränsas till denna myndighet. När SPV:s beslut överklagas till allmän förvaltningsdomstol blir sekretessbestämmelserna vid myndigheten tillämpliga även hos domstolen (jfr 43 kap. 1 § OSL). Om myndighetens beslut handläggs som ett mål om kollektivavtal torde uppgifter om statliga tjänstepensionsförmåner vidare omfattas av sekretessen till skydd för enskilda i mål om kollektivavtal (jfr 36 kap. 4 § OSL). Regleringen av statliga tjänstepensionsförmåner är dock komplex. Den omfattar det nuvarande tjänstepensionsavtalet PA 16, men i viss utsträckning även äldre kollektivavtal. Vidare omfattas inte enbart anställda i statliga myndigheter av avtalen. Tjänstepensionsavtalen omfattar även personer som är eller har varit arbetstagare hos en sådan icke-statlig arbetsgivare som anges i bilagan till PA 16 och som har rätt att sluta kollektivavtal för på statens vägnar enligt förordningen (1976:1021) om statliga kollektivavtal, m.m. och 2 § förordningen (2007:829) med instruktion för . Talan mot SPV:s beslut kan därför komma att föras även i allmän domstol, utan att vara ett mål om kollektivavtal. Det kan därmed inte uteslutas att uppgifter som omfattas av sekretess enligt de föreslagna bestämmelserna om sekretess hos SPV, även kan förekomma i samband med annan handläggning vid domstol än den som omfattas av de ovan nämnda bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen. Regeringen anser därför att det i den nya regleringen bör anges att sekretessen även gäller i domstol. Med anledning av vad OFR och Saco-S anför om den enskildes behov av tillgång till uppgifter vill regeringen framhålla att sekretess till förmån för en enskild, i enlighet med vad som har anförts i avsnitt 5.3, inte gäller i förhållande till den enskilde själv, om inte något annat är särskilt reglerat i offentlighets- och sekretesslagen. Det saknas därför skäl att införa någon särskild reglering om detta. Sekretessen kan vidare hävas av den enskilde till förmån för t.ex. en facklig företrädare eller arbetstagarorganisation (se 12 kap. 2 § OSL). Uppgifter om en enskilds personliga förhållanden bör skyddas med ett rakt skaderekvisit I samband med införandet av sekretess i ärenden om inkomstgaranti eller motsvarande förmån (28 kap. 8 § OSL) anförde regeringen att det fanns ett behov av sekretess som motsvarar den i ärenden enligt lagstiftningen om bl.a. allmän pension (prop. 2007/08:160 s. 113). I denna bestämmelse, som omfattar en mindre del av de ärenden som SPV hanterar, finns ett rakt skaderekvisit för uppgifter om en enskilds ekonomiska och personliga förhållanden, dvs. en presumtion för att uppgifter kan lämnas ut. Det raka skaderekvisitet valdes efter en avvägning mellan offentlighetsintresset och behovet av sekretesskydd för uppgifterna. Ett rakt skaderekvisit gäller även enligt 28 kap. 1 § OSL hos och domstol för uppgift om en enskilds hälsotillstånd och andra personliga förhållanden. Med ett rakt skaderekvisit är utgångspunkten att uppgifterna är offentliga och att sekretess bara gäller om det kan antas att en viss skada uppkommer om uppgiften röjs. Den stora majoriteten av uppgifter som rör personliga förhållanden i ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner skulle med ett sådant rakt skaderekvisit som utgångspunkt vara offentliga, vilket enligt regeringens mening utgör en lämplig avvägning mellan skyddsintresset och insynsintresset. Att som Tidningsutgivarna föreslår införa ett rakt kvalificerat skaderekvisit skulle få till följd att uppgifter om en statligt anställds personliga förhållanden skulle få ett starkare sekretesskydd när de hanteras av i ett ärende om premiepension än när de hanteras av SPV i ett ärende om statliga tjänstepensionsförmåner, vilket inte bedöms vara motiverat. Sammanfattningsvis bör sekretessen gälla för hos SPV och domstol i ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner för uppgifter om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs, dvs. med presumtion för offentlighet. Uppgifter om placeringar bör skyddas med ett omvänt skaderekvisit Som ovan har konstaterats finns det betydande likheter mellan det statliga tjänstepensionssystemet och den allmänna pensionens premiepensionssystem. Vid tillkomsten av den allmänna inkomstgrundade ålderspensionen infördes bestämmelser om sekretess för uppgift om enskilds fondval och fondbyten i premiepensionen (se avsnitt 5.5). Bestämmelsen infördes i dåvarande 9 kap. 25 § sekretesslagen (1980:100) och överfördes i princip oförändrad till 28 kap. 5 § OSL. Enligt bestämmelsen gäller sekretessen med ett s.k. omvänt skaderekvisit. Utförda val av försäkringsgivare och placeringar måste i grunden ses som överväganden som hör till den privata sfären. Uppgifter om hur tjänstepensionsmedel har placerats för en enskilds räkning bör, på motsvarande sätt som gäller i fråga om uppgifter i premiepensionssystemet, därför omfattas av sekretess om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att den enskilde lider men. Utgivarna föreslår att uppgifter om placeringar av högre statliga befattningshavare som omfattas av lagen om skyldighet för vissa offentliga funktionärer att anmäla innehav av finansiella instrument ska undantas Vilka myndigheter som omfattas av skyldigheten i Prop. 2020/21:15 nämnda lag bestäms av regeringen i förordningen (2018:2014) om skyl- dighet för vissa offentliga funktionärer att anmäla innehav av finansiella instrument. Dessa myndigheter ska sedan besluta vilka andra arbetstagare och uppdragstagare vid myndigheten som ska vara anmälningsskyldiga. Kretsen av anställda som omfattas av nämnda anmälningsskyldighet kan därmed variera såväl mellan myndigheter som . En hänvisning till lagen om skyldighet för vissa offentliga funktionärer att anmäla innehav av finansiella instrument skulle därmed sannolikt leda till en gränsdragningsproblematik och svårighet för SPV att skyndsamt bedöma om sekretess ska gälla. Det bör i detta sammanhang även framhållas att ett omvänt skaderekvisit inte innebär ett förbud mot att lämna ut uppgifterna. Bedömningen av när det står klart att uppgifter om placeringar kan lämnas ut utan att den enskilde lider men måste avgöras i det enskilda fallet. Det kan vidare konstateras att uppgifter om innehav av finansiella instrument som har lämnats till en myndighet enligt denna lag omfattas av sekretess med ett omvänt skaderekvisit enligt 32 kap. 6 § första stycket 5 OSL. Sekretess bör sammanfattningsvis gälla hos SPV och domstol i ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner för uppgifter om hur tjänstepensionsmedel har placerats för en enskilds räkning, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider men. Uppgifter om återbetalningsskydd bör skyddas av absolut sekretess Återbetalningsskyddet i tjänstepensionen syftar, i likhet med efterlevandeskyddet i premiepensionen enligt 91 kap. SFB, till att skydda vad den enskilde har bestämt ska ske med den premiebaserade, valbara och individuella ålderspensionen vid sitt eget dödsfall. Insynsintresset gör sig här inte lika starkt gällande som i andra ärenden om statliga tjänstepensionsförmåner. Även för myndighetschefer och andra högre befattningshavare kan det berättigade intresset för andra att under den enskildes livstid få ta del av dokumenterade överväganden om hur tillgångarna i det här avseendet ska fördelas efter dennes död anses mycket litet. Som närmare har utvecklats i avsnitt 5.5 gäller absolut sekretess för uppgift om efterlevandeskydd i premiepensionssystemet. Det har motiverats med förhållandena på den privata marknaden och förbudet för försäkringsbolag att röja uppgifter om förmånstagarförordnanden (4 kap. 14 § försäkringsrörelselagen). Uppgifter om vad den enskilde har bestämt om skydd av tjänstepensionsmedel till förmån för efterlevande bör därför, i likhet med vad som gäller för efterlevandeskyddet i premiepensionssystemet och på den privata marknaden, anses höra till den strikt privata sfär som inte bör komma någon annan till del. För sådana uppgifter bör därför absolut sekretess gälla. Sekretessen bör gälla under större delen av den enskildes livstid Sekretesstidens längd varierar normalt beroende på vilket skyddsintresse som har föranlett sekretessen. När det gäller skyddet för enskildas personliga förhållanden är sekretesstiden i regel begränsad till 50 eller . Den längre sekretesstiden har ofta motiverats med att sekretessen som utgångspunkt bör gälla under större delen av den enskildes livstid. 2020/21:15 För uppgifter om en enskilds personliga förhållanden i ärenden enligt lagstiftningen om allmän pension gäller sekretessen i högst (28 kap. 1 § femte stycket OSL). Även för uppgifter om hur premiepensionsmedel har placerats för en enskilds räkning gäller uppgifterna i högst (28 kap. 5 § tredje stycket OSL). Den nu föreslagna sekretessen avser integritetskänsliga uppgifter om enskilda personers tjänstepension. När det gäller sekretessens begränsning bör vidare noteras att statligt anställda kan börja tjäna in tjänstepensionsförmånerna . En sekretess under högst är därmed för att skydda uppgifterna under flertalet pensionssparares livslängd. En sekretesstid får därför anses vara väl avvägd. Uppgifter om vad en enskild har bestämt om efterlevandeskydd i premiepensionssystemet är inte skyddade av sekretess sedan han eller hon har avlidit (28 kap. 5 § andra stycket OSL). Det är således det förtida och strikt privata förfogandet av tillgångar som skyddas av sekretessregleringen. Särskilt då tjänstepensionen väntas utgöra en allt större del av den samlade kvarlåtenskapen efter den avlidne, måste dödsboets och de andra kvarlevandes behov av insyn anses starkare än behovet av sekretess. I likhet med vad som gäller beträffande uppgifter om efterlevandeskydd i fråga om premiepensionsmedel bör därför uppgifter om återbetalningsskydd i den statliga tjänstepensionen inte omfattas av sekretess efter att pensionsspararen har avlidit. Sekretesskyddade uppgifter ska kunna lämnas till försäkringsgivare Som framgår av avsnitt 4.3 är SPV valcentral för den individuella ålderspensionen, vilket bl.a. innebär att myndigheten registrerar enskildas val av placering av tjänstepensionsmedel och överför uppgifterna till den valda försäkringsgivaren. Eftersom försäkringsgivarna är enskilda rättssubjekt kommer sekretessen i den nya föreslagna bestämmelsen även att gälla i förhållande till dem. Som valcentral och administratör av den statliga tjänstepensionen måste SPV kunna förse de enskilda försäkringsgivarna med den information som är nödvändig för att dessa ska kunna meddela och utforma en viss typ av pensionsförsäkring i enlighet med pensionsspararens val. Försäkringsgivaren behöver bl.a. få tillgång till nödvändiga person- och kontaktuppgifter. Försäkringsgivaren kan även ha behov av andra nödvändiga uppgifter, som t.ex. vad pensionsspararen har bestämt om återbetalningsskydd och åldersuppgifter som ska ligga till grund för att genomföra och förvalta valet av en generationsfondsplacering. Att som Svensk Försäkring föreslår särskilt ange vilken organisationsform, t.ex. tjänstepensionsföretag, och exakt vilka uppgifter som ska omfattas av den sekretessbrytande bestämmelsen, är enligt regeringen inte nödvändigt. En sekretessbrytande bestämmelse bör mot denna bakgrund införas som möjliggör att uppgifter, utan hinder av den föreslagna sekretessen, kan lämnas till en försäkringsgivare som tjänstepensionsmedel placeras hos för en enskilds räkning, om uppgiften behövs där för pensionsförsäkringens utformning. En särskild sekretessreglering för alternativ utbetalning av statlig tjänstepension under krig och krigsfara bör inte införas I promemorian föreslås en sekretessbrytande bestämmelse som innebär att uppgifter som omfattas av den föreslagna sekretessen ska kunna lämnas till efter överenskommelse med SPV om utbetalning av statliga tjänstepensioner under krig och krigsfara. I promemorian föreslås också en bestämmelse om överföring av sekretess så att den föreslagna sekretessen gäller hos efter ett utlämnande med anledning av en sådan överenskommelse. utbetalningar med anledning av överenskommelserna skulle äga rum under mycket speciella och ovanliga omständigheter. Som har utvecklats i avsnitt 4.3 är de uppgifter som behöver hantera i det alternativa utbetalningssystemet dessutom relativt begränsade.