prop · H80359 · 2020-12-15 00:00:00 — 2020/21:59 varit mycket betydelsefull för att kunna styrka andra underrättelse- uppgifter och för att efter analys och bearbetning kunna presentera ett mycket bra underlag för en operativ insats. I Säkerhetspolisens verksamhet har det med stöd av bestämmelserna i och preventivlagen fattats totalt 414 beslut om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning. Siffran inkluderar såväl initiala beslut som beslut om förlängning av tillståndstiden. Motsvarande siffra var 288 beslut. Av besluten fattades ett inom ramen för internationell rättslig hjälp i brottmål. Säkerhetspolisen respektive åklagare på ansökan av Säkerhetspolisen har fattat 103 beslut med stöd av lagen om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet. Motsvarande siffra var 190 beslut. 5.1Tillämpningen av hemliga tvångsmedel vid förundersökning i brottmål eller med anledning av begäran om internationell rättslig hjälp i brottmål När det gäller den sammantagna bilden av användningen av hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning och hemlig rumsavlyssning kan följande konstateras. Antalet redovisade tillstånd har, i de delar det finns statistik att jämföra med, ökat . meddelades 15 923 tillstånd till hemliga tvångsmedel. meddelades 14 081 tillstånd, meddelades 12 686 tillstånd och meddelades 10 453 tillstånd. Hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation Antalet misstänkta personer som varit föremål för hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation har ökat 2015. 2019 har antalet ökat med 465 personer till 1 623, vilket är en total ökning Ökningen var 106 personer eller ca 7 Antalet beviljade tillstånd varierar marginellt mellan åren 2013 ökade antalet tillstånd med 1 109 till 4 tillstånd, vilket var en ökning . 2020/21:59 antalet tillstånd , även om ökningstakten inte har varit särskilt stor. ökade antalet tillstånd med 183 till 4 648 tillstånd, vilket är en ökning . ökade antalet tillstånd med 145 till 4 793 tillstånd, motsvarande . Den procentuella ökningen av antalet tillstånd var alltså mindre än hälften av ökningen av antalet misstänkta personer. Fram har tillstånd till hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation meddelats framför allt i förundersökningar om narkotikabrott och narkotikasmuggling. Under exempelvis 2016 utgjorde denna typ av brott av det totala antalet tillstånd. kunde man se en stor ökning av användningen av hemlig avlyssning vid våldsbrott. Antalet misstänkta personer som avlyssnats med anledning av misstanke om våldsbrott ökade från 320 personer 2016 till 471 personer 2017. ökade antalet tillstånd vid våldsbrottslighet från 815 till 1 630. Antalet tillstånd vid våldsbrottslighet fördubblades alltså . Den mycket stora ökningen av antalet tillstånd till hemlig avlyssning för våldsbrott kunde på goda grunder antas ha en koppling till en ökning av det grova våldet mellan kriminella aktörer med koppling till kriminella nätverk i utsatta områden. Under såväl 2018 som 2019 har antalet avlyssningar för våldsbrott fortsatt att öka. Antalet personer som avlyssnats med anledning av våldsbrott ökade från 471 till 513 och antalet tillstånd ökade under från 1 630 till 1 711. har antalet personer som avlyssnats med anledning av våldsbrott ökat till 589 personer och antalet tillstånd har ökat till 1 737. har även antalet avlyssningar med anledning av narkotikabrott och narkotikasmuggling ökat jämfört med . Antalet avlyssnade personer ökade marginellt från 722 till 729, medan antalet tillstånd ökade med , från 2 109 till 2 213. Den nytta som har varit störst är att uppgifterna från avlyssning har medfört att effektiv spaning har kunnat genomföras (). Andra nyttor som har varit av stor betydelse är att uppgifterna från avlyssningen har utgjort underlag vid förhör () och att uppgifterna har stärkt misstankarna mot den misstänkte (). Vid en jämförelse har den genomsnittliga avlyssningstiden per person minskat från 43 . var den genomsnittliga avlyssningstiden . har den genomsnittliga avlyssningstiden alltså minskat . Mediantiden är jämfört med oförändrad . Avlyssningstiden i ett ”normalärende” motsvarar således ungefär den tid som tillstånd till avlyssning maximalt får gälla (en månad) om förlängning inte begärs. Den längsta tid som en person har avlyssnats har ökat 2018 2019. Hemlig övervakning av elektronisk kommunikation Antalet misstänkta personer som varit föremål för hemlig övervakning av elektronisk kommunikation har ökat från 2 422 till 2 752 personer. Det innebär en ökning med 330 personer, vilket motsvarar . ökade antalet personer med 260, vilket motsvarade . Även antalet beviljade tillstånd har ökat Domstol gav 2018 9 151 tillstånd och 2019 10 910 tillstånd. Detta är en ökning med 1 759 tillstånd eller . ökade antalet tillstånd med 1 160, vilket motsvarade . Trots att antalet övervakade misstänkta personer ökat ligger antalet endast något nivå på 2 381 personer. De förändringar av antalet misstänkta personer som skett –2019 ligger något över vad som kan förväntas på grund av en naturlig årlig variation. Däremot har antalet tillstånd ökat kraftigt . har antalet tillstånd ökat från 4 398 till 10 910, vilket är en ökning med 6 512 tillstånd motsvarande . Förklaringen till detta är att de misstänkta allt oftare byter telefoner och att polisen därmed kan knyta misstänkta personer till fler teleadresser. till brottstyper kunde det redovisning noteras att antalet tillstånd som avser våldsbrott hade ökat påtagligt och att hela ökningen av antalet tillstånd var hänförliga till ökningen av antalet tillstånd för våldsbrott. fortsatte ökningen för våldsbrotten, men ökningstakten var lägre än . har antalet tillstånd för våldsbrott tydligt ökat från 4 840 till 5 860. Ökningen med 1 020 tillstånd innebär att våldsbrotten står för av den totala ökningen av antalet tillstånd. Även antalet misstänkta personer som varit föremål för hemlig övervakning av elektronisk kommunikation på grund av misstanke om våldsbrott har ökat påtagligt jämfört med . övervakades 866 personer. Denna siffra har ökat till 1 136, vilket är en ökning med 270 personer. Denna ökning innebär att våldsbrotten står för av den totala ökningen på 330 personer. Till skillnad från våldsbrotten har antalet misstänkta personer och antalet tillstånd för övriga brottstyper i princip varit oförändrat eller minskat. För den narkotikarelaterade brottsligheten minskade antalet personer medan antalet tillstånd ökade marginellt. För sexualbrott, tillgreppsbrott och ekonomiska brott minskade såväl antalet misstänkta personer som antalet tillstånd. Däremot kan konstateras att såväl antalet misstänkta personer som antalet tillstånd ökade tydligt för gruppen ”övriga brott”. Antalet personer som övervakades på grund av övriga brott ökade från 338 till 549 personer, vilket är en ökning . Antalet tillstånd ökade än mer, från 1 111 till 2 053, vilket är en ökning . Vilka brottstyper som ligger bakom de stigande siffrorna kan dock inte utläsas av den inhämtade statistiken. Till skillnad från hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation avser hemlig övervakning av elektronisk kommunikation oftast förfluten tid. De brottsbekämpande myndigheterna är därför i ärenden om hemlig övervakning av elektronisk kommunikation beroende av att teleoperatörerna har lagrat uppgifter som kan lämnas ut i efterhand. Kammarrätten i slog i en dom fast att det med hänsyn till en dom i i de förenade målen C-203/15 och C-698/15 (Tele2-domen) var klarlagt att de dåvarande svenska bestämmelserna om lagring av trafikuppgifter m.m. för brottsbekämpande ändamål stod i strid med unionsrätten. och kammarrättens domar gjorde att vissa teleoperatörer helt slutade lagra uppgifter för brottsbekämpande ändamål. Detta innebar att även om en domstol hade gett tillstånd till hemlig övervakning av elektronisk 2020/21:59 kommunikation kunde det vara så att beslutet inte gick att verkställa eftersom teleoperatören i fråga inte hade några uppgifter att lämna ut. Eftersom både antalet övervakade misstänkta personer och antalet tillstånd ökat under både 2018 och 2019 finns det emellertid inget i det statistiska underlaget som ger stöd för att åklagare skulle ha avstått från att göra framställan till domstol angående hemlig övervakning av elektronisk kommunikation med anledning av Tele2-domen. I syfte att göra regleringen förenlig med unionsrätten gäller nya bestämmelser om datalagring vid brottsbekämpning (se avsnitt 3.3). Det återstår att se vilken effekt de nya bestämmelserna kommer att få på de rättsvårdande myndigheternas användning av hemlig övervakning av elektronisk kommunikation. Beträffande hemlig kameraövervakning har antalet övervakade misstänkta personer och antalet tillstånd minskat jämfört med . Antalet misstänkta personer minskade från 140 personer 2018 till 128 personer 2019. Antalet tillstånd minskade från 152 till 131. Antalet misstänkta personer och antalet tillstånd minskade även jämfört med . Förändringarna är inte större än att de kan förklaras som en naturlig årlig variation. Den omständigheten att antalet misstänkta personer och tillstånd minskat innebär dock att det är tydligt att en tidigare ökande trend har avstannat. Vid en jämförelse av hur tillstånden fördelas mellan brottstyperna finns en fortsatt mycket stark koncentration till narkotikarelaterad brottslighet. Det är dock den narkotikarelaterade brottsligheten som kan förklara hela nedgången i antalet misstänkta personer och antalet tillstånd . Antalet personer minskade från 95 till 74 och antalet tillstånd minskade från 106 till 76. Antalet misstänkta personer och antalet tillstånd som avsåg våldsbrott ökade kraftigt och låg kvar på en betydligt högre nivå än . Även om antalet misstänkta personer minskar något ligger våldsbrotten kvar på en förhållandevis hög nivå. Liksom för andra hemliga tvångsmedel har hemlig kameraövervakning ökat för gruppen ”övriga brott”. Jämfört har antalet misstänkta personer ökat från 10 till 25 och antalet tillstånd ökat från 18 till 25. Vilka brottstyper som ligger bakom de stigande siffrorna kan inte utläsas av den inhämtade statistiken. är det tydligt att den största nyttan med hemlig kameraövervakning är att den bidrar till en effektiv spaning (av ärendena ), att den utgör underlag för förhör (), att den bidrar till att stärka misstankarna () samt att uppgifterna bidragit till att annat tvångsmedel har använts mot den misstänkte (). Under såväl 2019 som 2018, 2017, 2016 och 2015 har det funnits hemlig kameraövervakning som pågått under endast . I övrigt har varaktigheten varierat . minskade den genomsnittliga tiden jämfört med från 54 . minskade mediantiden från 31 och den längsta tid som hemlig kameraövervakning har pågått mot en person minskade från 255 . beviljades 89 tillstånd till hemlig rumsavlyssning och antalet misstänkta avlyssnade personer uppgick till 61. I jämförelse med andra hemliga tvångsmedel har användningen av hemlig rumsavlyssning, , varit mycket begränsad. Hemlig rumsavlyssning används nästan uteslutande vid narkotikarelaterad brottslighet och vid våldsbrott. Även om antalet ärenden varit lågt ökade antalet tillstånd och antalet misstänkta som varit föremål för tvångsmedlet –2018. Ökningstakten var relativt låg, men ökade antalet tillstånd från 77 till 130, vilket är en ökning . ökade antalet tillstånd från 54 till 77, vilket är en ökning med 23 tillstånd eller . Ökningen vad gäller antalet tillstånd kan ha flera förklaringar. En möjlig förklaring är att behovet av hemlig rumsavlyssning ökar när medvetenheten hos kriminella personer om möjligheterna till hemlig avlyssning av telefoner blir större. En annan möjlig förklaring är att polis och åklagare blivit mer medvetna om möjligheterna till hemlig rumsavlyssning. Den stora ökningen av antalet tillstånd under just 2018 kunde förklaras av att det förekommit många tillstånd i några få ärenden. Hemlig rumsavlyssning förekom i totalt 34 ärenden. Så många som 60 av tillstånden () var hänförliga till endast tre ärenden. har hemlig rumsavlyssning använts i totalt 35 ärenden, vilket innebär att antalet ärenden nästan är detsamma som . Även om det finns några ärenden med många tillstånd finns det inga enskilda ärenden med så många tillstånd som . Antalet avlyssnade misstänkta personer uppgår till 61, vilket är jämförbart med det antal som avlyssnades . Antalet tillstånd uppgår till 89, vilket är betydligt färre än de 130 tillstånd som gavs , men fler än de 77 tillstånd som gavs . Den minskning av användningen av hemlig rumsavlysning som skett kan hänföras både till narkotikarelaterad brottslighet och till våldsbrott. Med hänsyn till att antalet tillstånd är relativt lågt är det svårt att dra några långtgående generella slutsatser vad gäller användningen och nyttan. De enskilt största nyttorna av hemlig rumsavlyssning är att den medför att effektiv spaning kan genomföras, att uppgifterna har utgjort underlag i förhörssituation samt att den på andra sätt bidrar till att en brottsutredning kan föras framåt. I en tredjedel av fallen med hemlig rumsavlyssning har uppgifterna åberopats som bevisning i stämningsansökan. Detta är en betydligt större andel än . Vid en jämförelse av varaktigheten kan det konstateras att genomsnittstiden för hemlig rumsavlyssning minskat , från 65 , och att den längsta tid som avlyssning har pågått mot en person har minskat från 324 . Även mediantiden har minskat , vilket är den kortaste tiden . Mediantiden för hemlig rumsavlyssningen ligger därmed som tillstånd till avlyssning maximalt får gälla (en månad) om förlängning inte begärs. 5.2Inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet Som nämns i avsnitt 3.9 trädde ändringar av inhämtningslagen i kraft som innebär att fattar beslut efter ansökan av , Säkerhetspolisen eller . fattades beslut av myndigheterna själva. och har sammanlagt den –fattat 562 beslut om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelseverksamhet. har –fattat 132 beslut (varav 2 avslag) baserade på ansökan från och . Sammantaget är antalet beslut fattade 694 beslut. fattades sammanlagt 556 beslut, fattades 595 beslut och fattades 688 beslut. Det kan därmed konstateras att det skett en ökning sedan föregående år och att antalet beslut är på en nivå som ligger i linje med antalet före den ovan nämnda domen från Kammarrätten i som följde på Tele2-domen. Initialt väcktes farhågor om att antalet beslut om inhämtning drastiskt skulle sjunka då beslutsfattandet övergick till . Denna förändring av lagstiftningen verkar emellertid inte ha påverkat antalet beslut nämnvärt, utan endast en marginell minskning kan utläsas. Det kan noteras att antalet beslut om inhämtning som fattat eller ansökt om har ökat något jämfört . Denna ökning kan bland annat härledas till flera omfattande underrättelseärenden mot grov organiserad brottslighet där tvångsmedlet varit till god hjälp i kartläggningen. Därutöver kan de utökade lagringstiderna ha bidragit till denna utveckling eftersom det nu går att få tillgång till data som sträcker sig över en längre tidsperiod. Vad gäller har antalet fattade beslut ökat ganska markant med drygt 100 fler fattade beslut jämfört med föregående år. prioriterar insatser mot den ökade våldsanvändningen i samhället och har än mer fokuserat på riktat arbete i utsatta områden, bl.a. genom den särskilda händelsen Rimfrost i region . Konflikter och dödligt våld som till stor del har sin grund i narkotikahantering gör tydligt avtryck i statistiken då 28 av 425 fattade beslut avseende grovt narkotikabrott även avsett grovt vapenbrott. Mot bakgrund av att underrättelseverksamhet i allt väsentligt är ett långsiktigt arbete är det inte möjligt att ännu bedöma den fulla nyttan av inhämtningsbeslut. Eftersom ärendena uteslutande rör grov brottslighet av relativt komplex karaktär pågår fortfarande förundersökningar i flera av de anonymiserade exemplen som beskriver nyttan av inhämtningsbeslut. Vissa av de redovisade anonymiserade exemplen som redovisas grundar sig på inhämtningsbeslut fattade . Detta beror på att ärenden som gäller sådan grov brottslighet att inhämtning av elektronisk kommunikation är möjlig relativt ofta sträcker sig över mer än ett kalenderår från underrättelsestadiet till lagföring. Den typiskt sett vanligaste nyttan är att underrättelser om omfattande hantering av narkotika, vapen eller förestående grova våldsbrott har lett till att brottsmisstankar kunnat verifieras och förundersökningar inledas, detta efter att de inhämtade uppgifterna har analyserats och rörelsemönster och kontakter mellan involverade personer har kartlagts och kunnat styrkas. I några fall har också analysen av uppgifter om elektronisk kommunikation lett till att inkomna underrättelser om grova brott kunnat avfärdas och att det därigenom kunnat undvikas att och i onödan belastat sina spanings- och utredningsresurser till följd av felaktiga eller ofullständiga underrättelser. Detta har också besparat ett antal enskilda individer ytterligare intrång i deras privatliv och integritet genom att fortsatta tvångsmedel undvikits efter att misstankarna mot dem tidigt kunnat avfärdas. Det har även förekommit att befarade förestående mord och andra grova brott förhindrats till följd av att brottsförebyggande åtgärder och polisiära insatser genomförts efter analys av inhämtade uppgifter om elektronisk kommunikation. I de fall där förundersökning har inletts till följd av att underrättelser kunnat styrkas genom inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation har ofta användning av andra hemliga tvångsmedel i kombination med spaning och utredningarbete lett till frihetsberövanden och beslag av framförallt stora mängder narkotika samt i vissa fall även vapen. Inte sällan har samverkan skett mellan , och ibland andra myndigheter inom den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet samt med andra länders brottsbekämpande myndigheter. Användandet av det dolda internet (även känt som Darknet) har fortsatt varit ett växande problem då tiotusentals svenskar regelbundet beställer narkotika eller andra illegala varor via dolda marknadsplatser. Den krypterade och anonymiserade trafiken på Darknet försvårar brottsbekämpningen betydligt. I de komplexa och omfattande ärenden som ingår i underrättelsearbetet och som avser försäljning av narkotika via dolda marknadsplatser är inhämtade uppgifter om elektronisk kommunikation därför en av förutsättningarna för identifiering och kartläggning av individer samt nätverk bakom denna typ av organiserad brottslig verksamhet. Sammanfattningsvis kan och konstatera att information om elektronisk kommunikation är väsentlig för myndigheternas underrättelseverksamhet och att de inhämtningsmöjligheter som inhämtningslagen medger varit avgörande för att inleda förundersökning avseende en lång rad grova brott. Tillgång till uppgifter om elektronisk kommunikation redan i underrättelsestadiet är avgörande för att aktörer, platser och tidpunkter ska kunna kopplas samman för att få tillräcklig grund att inleda förundersökning. Resultatet av analyserade uppgifter om elektronisk kommunikation är också väsentliga för en effektiv planering av den yttre fysiska spaning som är resurskrävande och därför viktig att använda på rätt plats och vid rätt tillfälle. Analys av inhämtade uppgifter redan i underrättelseskedet bidrar därmed till kortare förundersökningstider och ett effektivare utredningsarbete. I Säkerhetspolisens verksamhet har det med stöd av bestämmelserna i och preventivlagen totalt fattats 414 beslut om hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation, hemlig övervakning av elektronisk kommunikation, hemlig kameraövervakning och hemlig Motsvarande siffra var 288. respektive åklagare har fattat 103 beslut med stöd av Motsvarande siffra var 190 beslut. Enligt regeringsuppdraget ska Säkerhetspolisen, om det enligt myndighetens bedömning kan ske utan skada för verksamheten, kommentera orsaken till en ökad eller minskad användning av hemliga Antalet beslut om tvångsmedel är helt beroende av karaktären på de ärenden som Säkerhetspolisen hanterar . ärenden kan medföra att många tvångsmedelsbeslut fattas, medan andra ärenden inte behöver leda till några tvångsmedelsbeslut alls. förklaringen till förändringarna . andra ord inom vad som kan betraktas som en normal årlig variation. 6 Regeringens bedömning av redovisningen av användningen av hemliga tvångsmedel Utgångspunkter vid användning av hemliga tvångsmedel Det är av grundläggande betydelse i en rättsstat att rätten till skydd för privat- och familjeliv respekteras. För en effektiv brottsbekämpning är det nödvändigt att det finns tillräckliga befogenheter för de brottsbekämpande myndigheterna att i vissa väl avgränsade fall kunna använda hemliga tvångsmedel som ett yttersta hjälpmedel. Vidare är det en självklar utgångspunkt att bestämmelserna om tvångsmedel och deras tillämpning måste leva upp till högt ställda rättssäkerhetskrav. Det integritetsintrång som hemliga tvångsmedel medför kan accepteras om det belagda behovet och nyttan av de hemliga tvångsmedlen är tillräckligt stora. Vid avvägningen mellan enskildas rätt till skydd för sitt privat- och familjeliv och samhällets intresse av en effektiv brottsbekämpning är det betydelsefullt att med tillräckligt god precision kunna bedöma vilka resultat som användningen av hemliga tvångsmedel har lett till. Nyttan av de hemliga tvångsmedlen För att tvångsmedlens legitimitet varaktigt ska kunna upprätthållas i samhället är det, vid sidan av en noggrann proportionalitetsbedömning, angeläget att i största möjliga mån redovisa vilken betydelse – nytta – tillämpningen av tvångsmedlen har i den brottsbekämpande verksamheten. Ett grundläggande krav för tillstånd till hemliga tvångsmedel är att åtgärden ska vara av synnerlig vikt för utredningen. inrymmer ett kvalitetskrav när det gäller de upplysningar som åtgärden kan ge. Dessutom får de uppgifter man kan komma åt i princip inte vara åtkomliga med andra mindre ingripande metoder, men uttrycket synnerlig vikt behöver nödvändigtvis inte innebära att åtgärden ska ge avgörande bevisning som kan leda till en fällande dom (prop. 1988/89:124 s. 44). Det tidigare nyttobegreppet definierades som antalet fall där det hemliga tvångsmedlet lett till användning av ett annat tvångsmedel mot den misstänkte. Detta nyttobegrepp ifrågasattes av bl.a. och av Utredningen om utvärdering av vissa hemliga tvångsmedel. Skyddet för den personliga integriteten (SOU 2007:22, Del I, s. 186) bl.a. att det inte finns någon klar uppfattning om vad den förväntade effektiviteten är eller bör vara. Utredningen om utvärderingen av vissa hemliga tvångsmedel uttalade i betänkandet Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel (SOU 2009:70 s. 12) att effektmåttet var mycket trubbigt. Även Utredningen om vissa hemliga tvångsmedel som gjort en djuplodande kartläggning av nyttan med hemliga tvångsmedel enligt lagen (2007:978) om hemlig rumsavlyssning, preventivlagen och lagen (2008:854) om åtgärder för att utreda vissa samhällsfarliga brott konstaterade i betänkandet Hemliga tvångsmedel mot allvarliga brott (SOU 2012:44 s. 481) att det är en komplex uppgift att beskriva nyttan av tvångsmedelstillämpningen. I en brottsutredning förekommer det ofta att flera telefonnummer avlyssnas eller övervakas med stöd av flera tillstånd avseende en och samma person. Det förekommer att ett tillstånd i princip enbart leder fram till att ett nytt telefonnummer behöver avlyssnas eller övervakas. Även på andra sätt samverkar resultaten av olika tillstånd och olika hemliga tvångsmedel med varandra på ett sätt som gör att det är svårt att avgöra vilket tillstånd som gett den slutliga nyttan.