prop · H703138 · 2020-03-26 00:00:00 — I gruppen i figur 7.8 finns det också ett företag inom bank- och värde- papperssektorn och gruppen torde därmed kunna utgöra ett finansiellt kon- glomerat (2 kap. 1 § KL). En skillnad uppkommer dock i förhållande till gruppen i figur 7.7. I gruppen i figur 7.7 är det holdingföretaget som är moderföretag och i toppen av det finansiella konglomeratet. Detta medför att holdingföretaget anses vara ett blandat finansiellt holdingföretag. Holdingföretaget i figur 7.8 är däremot bara moderföretag till ett reglerat företag i försäkringssektorn, tjänstepensionsföretaget, och därmed kan detta holdingföretag inte anses vara ett blandat finansiellt holdingföretag enligt konglomeratlagen (1 kap. 3 § 4). I denna grupp är det i stället före- Prop. 2019/20:138 taget inom bank- och värdepapperssektorn som är moderföretag i ett finan- Likväl kan det vara så att gruppen i figur 7.8 omfattas av särskild tillsyn över finansiella konglomerat. Detta eftersom det i gruppen finns reglerade företag inom såväl försäkringssektorn – tjänste- pensionsföretaget – som bank- och värdepapperssektorn – det yttersta moderföretaget. Gruppen omfattas då av krav på rapportering av riskkon- centrationer och interna transaktioner enligt den särskilda tillsynen över finansiella konglomerat (5 kap. 11 § KL). Denna rapportering ska skötas av företaget inom bank- och värdepapperssektorn (5 kap. 12 § KL). På motsvarande sätt som gäller för gruppen i figur 7.6 kommer företaget inom bank- och värdepapperssektorn i gruppen i figur 7.8 inte att omfattas av bestämmelserna om fullständig grupptillsyn i lagen om tjänstepensions- företag. Trots det finns det även inom denna grupp en risk för dubbelrapp- ortering. Detta eftersom både tjänstepensionsföretaget och holdingföre- taget i figur 7.8 kan komma att omfattas av krav på rapportering av risk- koncentrationer och transaktioner inom gruppen dels enligt lagen om tjän- stepensionsföretag, dels enligt konglomeratlagen. För att undvika detta får för en grupp som den i figur 7.8 besluta om undantag från den tillsyn som avser rapportering av riskkoncentrationer och trans- aktioner inom en grupp på nivån för holdingföretaget (16 kap. 26 § LTF). Ett sådant beslut innebär att tjänstepensionsföretaget i figur 7.8 inte be- höver rapportera riskkoncentrationer och betydande transaktioner inom gruppen till enligt den grupptillsyn som utövas med stöd av lagen om tjänstepensionsföretag. Sådana uppgifter ska fortfarande rapporteras av företaget inom bank- och värdepapperssektorn inom den särskilda tillsynen över finansiella konglomerat enligt konglomeratlagen. Grupper med tjänstepensionsföretag vars moderföretag är försäkringsföretag, utländska tjänstepensionsinstitut, EES-försäkringsgivare eller försäkringsgivare från tredjeland Som närmare utvecklas ovan får besluta om undantag från kraven på rapportering av riskkoncentrationer och transaktioner inom en grupp. Detta omfattar dock inte alla fall av grupptillsyn enligt lagen om tjänstepensionsföretag. Ett tjänstepensionsföretag kan ingå i en grupp med mer än ett annat reglerat företag, dvs. att det i gruppen finns mer än två reglerade företag. Detta är fallet om ett tjänstepensionsföretag är dotter- företag till ett försäkringsföretag som försäkringsföretaget är moderföretag till ett företag inom bank- och värdepapperssektorn, se figur 7.9. 2019/20:138 Figur 7.9 Ett försäkringsföretag som är moderföretag till ett tjänstepensionsföretag och ett företag inom bank- och Grupptillsyn ska då utövas över tjänstepensionsföretaget i figur 7.9. Detta följer av att tjänstepensionsföretagets moderföretag är ett försäkrings- företag (16 kap. 2 § 3 a LTF). Denna grupptillsyn omfattar krav på rappor- tering av riskkoncentrationer och transaktioner inom gruppen. I denna grupp ska rapporteringen göras av tjänstepensionsföretaget (16 kap. 23 § LTF). Om försäkringsföretaget som i gruppen i figur 7.9 även är moderföretag till ett företag inom bank- och värdepapperssektorn består gruppen av reglerade företag inom såväl försäkringssektorn som bank- och värde- papperssektorn. Gruppen kan då utgöra ett finansiellt konglomerat som ska omfattas av särskild tillsyn över finansiella konglomerat (1 kap. 1 § och 2 kap. 1 § KL). Detta innebär att försäkringsföretaget inom denna sär- skilda tillsyn ska rapportera riskkoncentrationer och interna transaktioner till (5 kap. 11 och 12 §§ KL). För gruppen i figur 7.9 finns det således en risk för att samma uppgifter om riskkoncentrationer och transaktioner inom gruppen kommer att rap- porteras mer än en gång till . På motsvarande sätt som för grupperna i figurerna 7.5 och 7.7, bör en grupp som den i figur 7.9 kunna undantas från den rapportering av riskkoncentrationer och transak- tioner inom gruppen som ska ske vid fullständig grupptillsyn enligt lagen om tjänstepensionsföretag. Detta torde vara aktuellt även om moderföre- taget i toppen av gruppen, i stället för att vara ett försäkringsföretag, tillhör någon av de andra typer av moderföretag som kan ge upphov till fullstän- dig grupptillsyn över ett tjänstepensionsföretag och som även kan vara ett reglerat företag, dvs. en EES-försäkringsgivare eller en försäkringsgivare från tredjeland. Det bör därför införas en ny bestämmelse i lagen om tjänstepensions- företag som ger möjlighet att besluta att tillsyn över riskkoncentrationer och transaktioner inom en grupp inte ska utövas på nivån för det moderföretag som avses i 16 kap. 2 § 3 a den lagen och som självt är ett reglerat företag och omfattas av särskild tillsyn över finansiella konglomerat. Detta innebär att tjänstepensionsföretaget i figur 7.9 inte be- höver rapportera om riskkoncentrationer och transaktioner inom gruppen till enligt den lagen. Försäkringsföretagets skyldighet att rapportera om riskkoncentrationer och interna transaktioner inom ramen för den särskilda tillsynen över finansiella konglomerat bör inte på- Prop. 2019/20:138 verkas av en sådan bestämmelse. Flera fall av gruppbaserad tillsyn kan uppkomma även för andra grupp- strukturer än den i figur 7.9 om det i gruppen finns ett tjänstepensions- företag och andra reglerade företag. Så är fallet om ett försäkringsföretag är moderföretag till ett tjänstepensionsföretag som försäkrings- företaget är dotterföretag till ett företag inom bank- och värdepapperssek- torn, se figur 7.10. Figur 7.10 Ett företag inom bank- och värdepapperssektion som är moderföretag till ett försäkringsföretag som i sin tur är moderföretag till ett tjänstepensionsföretag I denna grupp finns det ett tjänstepensionsföretag vars moderföretag är ett Grupptillsyn ska då utövas över det tjänstepensions- företaget (16 kap. 2 § 3 a LTF). Denna grupptillsyn ska omfatta rappor- tering av riskkoncentrationer och transaktioner inom gruppen. ringen ska göras av tjänstepensionsföretaget (16 kap. 23 § LTF). Om försäkringsföretaget i sin tur är dotterföretag till ett företag inom bank- och värdepapperssektorn finns det i gruppen reglerade företag inom såväl försäkringssektorn som bank- och värdepapperssektorn. figur 7.10 kan då utgöra ett finansiellt konglomerat som ska omfattas av särskild tillsyn över finansiella konglomerat (1 kap. 1 § och 2 kap. 1 § Denna särskilda tillsyn innebär krav på rapportering av riskkoncen- trationer och interna transaktioner (5 kap. 11 § KL). skötas av företaget inom bank- och värdepapperssektorn (1 kap. 12 § KL). Även inom en sådan grupp som den i figur 7.10 kan samma uppgifter om riskkoncentrationer och transaktioner inom gruppen komma att rapp- orteras mer än en gång till . Detta trots att det yttersta moderföretaget, företaget inom bank- och värdepapperssektorn, på mot- svarande sätt som för grupperna i figurerna 7.6 och 7.8 inte omfattas av fullständig grupptillsyn enligt lagen om tjänstepensionsföretag. svarande sätt som för gruppen i figur 7.9, bör en sådan grupp som den i figur 7.10 kunna undantas från den rapportering av riskkoncentrationer och transaktioner inom gruppen som ska ske vid fullständig grupptillsyn enligt lagen om tjänstepensionsföretag. Detta blir även aktuellt om före- taget som både är moderföretag till ett tjänstepensionsföretag och dotter- företag till ett företag inom bank- och värdepapperssektorn, i stället för ett försäkringsföretag, är ett utländskt tjänstepensionsinstitut, en EES-försäk- 2019/20:138 ringsgivare eller en försäkringsgivare från tredjeland (se 16 kap. 2 § 3 a LTF). Samma risk för dubbelrapportering kan också i särskilda fall upp- komma om det yttersta moderföretaget, som i gruppen i figur 7.10 är ett reglerat företag, i stället är ett blandat finansiellt holdingföretag. Det bör därför införas en ny bestämmelse i lagen om tjänstepensions- företag som ger möjlighet att besluta att tillsyn över riskkoncentrationer och transaktioner inom en grupp inte ska utövas på nivån för det moderföretag som avses i 16 kap. 2 § 3 a den lagen och som är anknutet företag till ett reglerat företag eller ett blandat finansiellt hol- dingföretag. Detta innebär att tjänstepensionsföretaget i figur 7.10 inte ska behöva rapportera om riskkoncentrationer och transaktioner inom gruppen till enligt den lagen. Skyldigheten för företaget inom bank- och värdepapperssektorn att rapportera om riskkoncentrationer och interna transaktioner inom ramen för den särskilda tillsynen över finans- iella konglomerat bör inte påverkas av en sådan bestämmelse. 7.3Beräkning och rapportering av den gruppbaserade kapitalbasen och det gruppbaserade kapitalkravet Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om när den gruppbaserade kapi- talbasen och det gruppbaserade kapitalkravet ska beräknas. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: Genom Solvens II-direktivet infördes ett nytt regelverk för tillsynsrapportering för försäkringsföretag. Detta regelverk består dels av nationella bestämmelser i försäkringsrörelselagen och i föreskrifter (föreskrifter och allmänna råd [FFFS 2015:13] om tillsynsrapportering för försäkrings- rörelse), dels av EU-rättsliga bestämmelser i kommissionens delegerade förordning (EU) 2015/35 av om komplettering av och rådets direktiv /138/EG om upptagande och utövande av försäkringsverksamhet (Solvens II), i det följande benämnd Solvens II-förordningen, och i kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2450 av om fastställande av tekniska genomförandestandarder med avseende på blanketter för inlämning av uppgifter till tillsynsmyndigheterna i enlighet med och rådets direktiv /138/EG, i det följande benämnd genomförande- akten. Regelverket är förhållandevis omfattande och det finns bestämmelser om rapportering av såväl kvantitativa som kvalitativa uppgifter där vissa uppgifter ska rapporteras varje kvartal medan det är tillräckligt att andra uppgifter rapporteras årsvis. I särskilda fall får besluta om begränsningar av och undantag från denna tillsynsrapportering (se prop. 2015/16:9 s. 355). Solvens II-direktivet har även inneburit att det införts nya bestämmelser om grupptillsyn (se samma prop. 394–491). Som en del av Solvens II- regelverket infördes det även nya bestämmelser om rapportering vid grupptillsyn. Dessa bestämmelser finns i huvudsak i Solvens II-förord- ningen (artiklarna 372–377) och i genomförandeakten (artiklarna 22–36). Bestämmelserna för rapportering vid grupptillsyn överensstämmer i stort med det som gäller för rapportering vid tillsyn över enskilda försäkrings- företag. Som utgångspunkt vid grupptillsyn enligt försäkringsrörelselagen gäller att uppgifter om solvens och finansiell ställning ska rapporteras varje kvartal. I propositionen En ny reglering för tjänstepensionsföretag görs bedöm- ningen att utgångspunkten bör vara att ett tjänstepensionsföretag ska om- fattas av bestämmelser om grupptillsyn på samma sätt som om företaget skulle ha omfattats av sådana bestämmelser om det var ett försäkringsföre- tag (prop. 2018/19:158 s. 536). Grupptillsynen ska således inte upphöra eller minska i sin omfattning om ett försäkringsföretag omvandlas till ett tjänstepensionsföretag. Skyldigheten att beräkna gruppbaserad kapitalbas och kapitalkrav och sedan rapportera resultaten bör därmed i huvudsak vara densamma oavsett om skyldigheten följer av grupptillsyn som utövas enligt försäkringsrörelselagen eller lagen om tjänstepensionsföretag. Som utgångspunkt gäller enligt såväl försäkringsrörelselagen som lagen om tjänstepensionsföretag att ett försäkringsföretag eller ett tjänstepen- sionsföretag ska säkerställa att det inom gruppen sammantaget finns en gruppbaserad kapitalbas som alltid är minst lika med antingen ett grupp- baserat kapitalkrav eller det högre belopp som kan be- sluta om. Därutöver gäller som huvudregel vid grupptillsyn enligt försäk- ringsrörelselagen att gruppsolvens ska rapporteras kvartalsvis. De risker som uppkommer när företag ingår i grupper med andra företag torde vara desamma, oberoende av om det rör sig om försäkringsföretag eller tjänste- pensionsföretag. För grupper som står under grupptillsyn enligt försäk- ringsrörelselagen finns det behov av att kunna agera proaktivt och på ett tidigt stadium identifiera såväl enskilda företag som grupper med finan- siella problem. Ett sådant behov bör också finnas för grupper som står under grupptillsyn enligt lagen om tjänstepensionsföretag. På motsvarande sätt som gäller vid grupptillsyn enligt försäkringsrörelselagen, bör det därför vid grupptillsyn enligt lagen om tjänstepensionsföretag gälla att den gruppbaserade kapitalbasen och det gruppbaserade kapitalkravet ska be- räknas kvartalsvis. Om det finns särskilda skäl bör beräkningen kunna ske mer sällan, dock minst . För tjänstepensionsföretag gäller därut- över, på motsvarande sätt som för försäkringsföretag, att resultatet av be- räkningen ska rapporteras till (samma prop. s. 582 och 585 f.). De närmare bestämmelserna om beräkning och rapportering av grupp- solvens bör meddelas genom föreskrifter på lägre nivå än lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför få meddela föreskrifter om när den gruppbaserade kapitalbasen och det gruppbaserade kapitalkravet enligt lagen om tjänstepensionsföretag ska beräknas. 2019/20:138 7.4 transaktioner som ska rapporteras vid Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om vilka upplysningar som ett tjänstepensionsföretag ska lämna till när det gäller de transaktioner som ska rapporteras vid begränsad grupptillsyn. I lagen om tjänstepensionsföretag ska det tas in en upplysnings- bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer kan meddela föreskrifter om hur och när ett företag ska lämna Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen om tjänstepensionsföretag ska transaktioner inom en grupp rapporteras till . gäller såväl vid fullständig som vid begränsad grupptillsyn. grupptillsyn ska betydande transaktioner inom en grupp minst en gång per år rapporteras till . Om en transaktion har en mycket betydande omfattning, ska den rapporteras möjligt (16 kap. 23 § Vid begränsad grupptillsyn ska tjänstepensionsföretag dels rappor- tera transaktioner med moderföretaget, dels med företag som är anknutna till tjänstepensionsföretagets moderföretag. Det är bara sådana transak- tioner som är betydande som ska rapporteras och tjänstepensionsföretaget ska göra detta minst en gång . Om en transaktion har en mycket bety- dande omfattning, ska företaget rapportera den möjligt (16 kap. 27 § LTF). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka upplysningar som ett tjänstepensionsföretag vid full- ständig grupptillsyn ska lämna till när det gäller be- tydande transaktioner inom en grupp. I lagen om tjänstepensionsföretag finns en upplysningsbestämmelse där det anges att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om hur och när ett företag ska lämna sådana upplysningar (16 kap. 41 § andra Även vid begränsad grupptillsyn ska vissa typer av transaktioner inom en grupp rapporteras till . På motsvarande sätt som vid rapportering av transaktioner inom en grupp vid fullständig grupptillsyn, finns det också för den rapportering av transaktioner som ska ske vid be- gränsad grupptillsyn ett behov av ytterligare föreskrifter på lägre nivå än Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför få meddela föreskrifter om vilka upplysningar ett tjänstepensionsföretag ska lämna till när det gäller de transaktioner som ska rapporteras vid begränsad grupptillsyn enligt lagen om tjänstepensions- Hur och när ett tjänstepensionsföretag ska lämna upplysningar om såda- na transaktioner inom en grupp som ska rapporteras vid begränsad grupp- tillsyn kan regleras genom verkställighetsföreskrifter. I lagen om tjänste- pensionsföretag bör det därför tas in en upplysningsbestämmelse om att Prop. 2019/20:138 regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om hur och när ett företag ska lämna sådana upplysningar. Uppgifter till brottsutredande myndigheter Regeringens förslag: De uppgifter som ett företag ska lämna till brotts- utredande myndigheter enligt lagen om tjänstepensionsföretag ska läm- nas utan dröjsmål och i elektronisk form. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om hur uppgifterna ska lämnas. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag: I lagen om tjänstepensionsföretag finns det bestämmelser om tystnadsplikt för vissa befattningshavare, upp- giftsskyldighet i samband med utredningar om brott, meddelandeförbud och straffrättsligt ansvar för den som bryter mot ett meddelandeförbud (16 kap. 36–39 §§, se även prop. 2018/19:158 s. 604 f. och 609). Ett företag som vid fullgörandet av skyldigheter enligt bestämmelserna om grupptillsyn i lagen om tjänstepensionsföretag får kunskap om affärs- förhållanden i ett företag eller hos vissa fysiska personer, är skyldigt att lämna ut uppgifter om enskildas förhållanden till företaget, om det under en utredning enligt bestämmelserna om förundersökning i brottmål begärs av undersökningsledaren eller om det begärs av åklagare i ett ärende om rättslig hjälp i brottmål, på framställning av en annan stat eller en mellan- folklig domstol, eller i ett ärende om erkännande och verkställighet av en europeisk utredningsorder (16 kap. 37 §). Bestämmelsen om uppgiftsskyldighet i samband med utredningar om brott i lagen om tjänstepensionsföretag är utformad efter förebild av mot- svarande bestämmelse i försäkringsrörelselagen (se samma prop. s. 609). Bestämmelsen i försäkringsrörelselagen (19 kap. 46 §) är dock numera ändrad och det har införts dels ett skyndsamhetskrav, dels ett krav på att uppgifterna ska lämnas ut i elektronisk form (prop. 2017/18:291 s. 35–38). Vid den ändringen anförde regeringen bl.a. följande (samma prop. s. 36). Uppgifter från finansiella företag om enskildas förhållanden till företagen är ofta av stor betydelse för utredningar om brottslighet i allmän- het och om ekonomisk brottslighet i synnerhet. Företag har en skyldighet enligt försäkringsrörelselagen, och flera andra regelverk inom det finan- siella området, att lämna ut uppgifter om enskildas förhållanden till före- taget, om det under en utredning enligt bestämmelserna om förundersök- ning i brottmål begärs av undersökningsledare eller om det i ett ärende om rättslig hjälp i brottmål på framställning av en annan stat eller mellanfolk- lig domstol begärs av åklagare, eller i ett ärende om erkännande och verk- ställighet av en europeisk utredningsorder. För att de brottsutredande myn- digheterna ska kunna genomföra utredningar på ett effektivt sätt, är det viktigt att uppgifterna lämnas utan dröjsmål och i elektronisk form. Detta bör gälla även vid uppgiftsskyldighet i samband med utredningar om brott enligt lagen om tjänstepensionsföretag. Det bör därmed, i över- 2019/20:138 ensstämmelse med det som gäller enligt försäkringsrörelselagen, införas en bestämmelse i lagen om tjänstepensionsföretag om att de uppgifter som ett företag ska lämna till brottsutredande myndigheter enligt den lagen, ska lämnas utan dröjsmål och i elektronisk form. Bestämmelsen i försäkringsrörelselagen om uppgiftsskyldighet till brottsutredande myndigheter kompletteras med en bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om hur uppgifterna ska lämnas (19 kap. 104 § 8). Även en be- stämmelse om uppgiftsskyldighet till brottsutredande myndigheter i lagen om tjänstepensionsföretag bör kompletteras med föreskrifter på en lägre nivå än lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför få meddela föreskrifter om hur sådana uppgifter ska lämnas en- ligt den lagen. Ändringar i vissa andra lagar Regeringens förslag: En ansökan om kallelse på okända borgenärer ska för ömsesidiga försäkringsbolag, ömsesidiga tjänstepensionsbolag, försäkringsföreningar och tjänstepensionsföreningar göras hos Bolags- Ett beslut av i ett sådant ärende ska överklagas till tingsrätten på den ort där företagets styrelse har sitt säte. gälla sådana beslut som rör en ekonomisk förening. de ska lagen om domstolsärenden gälla. Det ska förtydligas vilka bestämmelser i lagen om europabolag och lagen om europakooperativ som ska gälla för europabolag och europa- kooperativ som är försäkringsföretag respektive tjänstepensionsföretag. Särskild delgivning med juridisk person ska få användas vid delgiv- ning med försäkringsföreningar och tjänstepensionsföreningar som är registrerade i försäkringsregistret. Den som har näringsförbud ska inte få vara verkställande direktör eller vice verkställande direktör i en försäkringsförening eller en tjän- Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens Promemorians förslag avviker från regeringens förslag genom att det i promemorian inte föreslås någon ändring i fråga om det som gäller för överklagande av beslut. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot Skälen för regeringens förslag Ansökan om kallelse på okända borgenärer Om ett ömsesidigt försäkringsbolag, ett ömsesidigt tjänstepensionsbolag, en försäkringsförening eller en tjänstepensionsförening i likvida- tion ska likvidatorn ansöka om kallelse på okända borgenärer (se 12 kap. 75 § och 13 kap. 2 § FRL, 10 kap. 38 och 48 §§ LTF och 17 kap. 30 § FL). sådan ansökan ska göras hos (4 § lagen [1981:131] om kallelse på okända borgenärer). Om det i stället rör sig om ett aktiebolag eller en ekonomisk förening ska en motsvarande ansökan göras hos (se 25 kap. 34 § ABL, 17 kap. 30 § FL och 4 § lagen om kallelse på okända borgenärer). Den nu gällande ordningen innebär att en ansökan om kallelse på okända borgenärer ska göras till olika myndigheter utifrån försäkrings- eller tjän- stepensionsföretagets associationsform. Detta trots att det i samtliga fall rör sig om försäkrings- och tjänstepensionsföretag. Om det rör sig om ett försäkrings- eller tjänstepensionsaktiebolag ska ansökan göras hos Bolags- verket. Rör det sig om ett ömsesidigt försäkringsbolag, ett ömsesidigt tjän- stepensionsbolag, en försäkringsförening eller en tjänstepensionsförening ska ansökan i stället ges in till . Det framstår som mer ändamålsenligt att samma ordning gäller för alla försäkrings- och tjän- stepensionsföretag, oavsett associationsform. Bestämmelserna om kallelse på okända borgenärer vid likvidation bör därför ändras så att en ansökan för samtliga försäkrings- och tjänstepensionsföretag ska göras hos Bolags- verket. Lagen om kallelse på okända borgenärer bör därmed ändras i enlig- het med detta.