prop · H703114 · 2020-04-14 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2019/20:114 Strategisk exportkontroll 2019 – krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för den svenska exportkontrollpolitiken i fråga om krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden . Skrivelsen innehåller också en redovisning av den export som har förekommit . Dessutom beskrivs samarbetet inom EU och i andra internationella forum i frågor som rör strategisk exportkontroll av såväl krigsmateriel som produkter med dubbla användningsområden. Regeringens skrivelse om strategisk exportkontroll ......................... Bakgrund och regelverk ..................................................... 2.2Försvarsexportens roll ur ett säkerhetspolitiskt 2.3Samarbetet inom EU om exportkontroll av 2.4Övrigt internationellt samarbete om exportkontroll 3 Produkter med dubbla användningsområden .................................. Bakgrund och regelverk ................................................... 3.2Samarbete inom de internationella 3.3Samarbetet inom EU om produkter med dubbla 3.4FN:s säkerhetsråds resolution och Proliferation Export av krigsmateriel .................................................... Export av produkter med dubbla tendenser i den svenska och internationella Regelverk i urval .............................................................. Vägledning till andra källor.............................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringens skrivelse om strategisk I denna skrivelse redovisar regeringen sin politik när det gäller den strategiska exportkontrollen – dvs. exportkontrollen av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Med termen produkter med dubbla användningsområden (PDA) avses föremål tillverkade för civilt bruk, vilka även kan användas för tillverkning av massförstörelsevapen eller krigsmateriel. Kontrollen av export av krigsmateriel är nödvändig för att uppfylla både våra nationella målsättningar och våra internationella åtaganden, samt för att säkerställa att utförseln av produkter från görs i enlighet med fastställt exportkontrollregelverk. Krigsmateriel får enligt 1 § andra stycket krigsmateriellagen (1992:1300) endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot internationella förpliktelser eller utrikespolitik i övrigt. Tillståndsprövningen sker i enlighet med de svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport, EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport och vapenhandelsfördraget (eng. , ATT). () är behörig tillståndsmyndighet. De multilaterala avtalen och instrumenten om nedrustning och ickespridning av massförstörelsevapen är viktiga uttryck för det internationella samfundets strävan att förhindra spridning av sådana vapen. Genom att kontrollera handeln med produkter med dubbla användningsområden kan spridningen motverkas. Det är ett arbete vars målsättningar fullt ut delar. Av detta skäl krävs en strikt och effektiv nationell exportkontroll. Exportkontrollen är ett centralt instrument som möjliggör för enskilda stater att uppfylla sina internationella åtaganden på ickespridningsområdet. Detta är trettiosjätte gången som regeringen i en skrivelse till redogör för sin politik på exportkontrollområdet. Den första skrivelsen om strategisk exportkontroll överlämnades . var då bland de första i med att redovisa det gångna årets aktiviteter på området. Skrivelsen har utvecklats från en kortfattad sammanställning av svensk krigsmaterielexport till en omfattande redogörelse för svensk exportkontrollpolitik i dess helhet. Fler statistiska uppgifter kan lämnas tack vare bättre informationsbehandlingssystem och en öppnare politik. Parallellt med den svenska redovisningen har medlemsstaterna i EU gradvis utvecklat en gemensam och detaljerad redovisning. Regeringen eftersträvar kontinuerligt en ökad öppenhet på exportkontrollområdet. I årets skrivelse har ytterligare förbättringar gjorts, i enlighet med propositionen Skärpt exportkontroll av krigsmateriel (prop. 2017/18:23) som hade sin grund i den parlamentariska krigsmaterielexportöversynskommitténs (KEX) betänkande Skärpt exportkontroll av krigsmateriel (SOU 2015:72). Som ett led i arbetet mot ökad öppenhet och transparens inom exportkontrollområdet redovisas mer detaljerad information om de samarbetsavtal som tillståndsinnehavare är skyldiga att redovisa, liksom om svenskt ägande av de utländska rättssubjekt som är aktiva på området. Därutöver innefattar flera tabeller en jämförelse . Skrivelsen består av tre delar och ett statistikavsnitt. Den första delen består av en redogörelse för svensk exportkontroll av krigsmateriel. Den andra delen behandlar svensk exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden. I den tredje delen redogör regeringen för ansvariga myndigheter på området. Därefter följer bilagor där statistik över bl.a. svensk krigsmaterielexport och export av produkter med dubbla användningsområden redovisas. ISP och () bidrar, på begäran av regeringen, med statistikunderlag till skrivelsen. Statistiken i skrivelsen kompletterar den information som lämnas i myndigheternas egna publikationer. I bilaga 3 ger ISP även sin egen syn på viktiga tendenser i den svenska och internationella exportkontrollen. Det svenska exportkontrollregelverket uppdateras regelbundet. På det sättet förbättras möjligheterna att framgångsrikt hantera de utmaningar som präglar icke-spridningsarbetet. För ISP var 2019 ett viktigt år för att följa upp och fortsätta genomföra det skärpta och förnyade svenska regelverket för export av krigsmateriel, Skärpt exportkontroll av krigsmateriel (prop. 2017/18:23), som med brett stöd i trädde i kraft . Ytterligare information om regelverket ges i kapitel 2 och i bilaga 4. utsåg regeringen ett nytt exportkontrollråd (, EKR). I enlighet med KEX-propositionen förordnades också suppleanter till de ordinarie ledamöterna. Ett förslag om att införa mer systematiska efterkontroller (verifikationsbesök) i utlandet av export från av lätta vapen bereddes fortsatt inom . Sådana kontroller kan vara ett värdefullt komplement till en strikt tillståndsprövning för att motverka avledning av material till icke avsedd mottagare. avslutade EU:s medlemsstater översynen av tillämpningen av EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport (2008/944/Gusp) och dess användarguide. Översynen resulterade i att den gemensamma ståndpunkten uppdaterades genom ett rådsbeslut (Gusp 2019/1560). Uppdateringarna speglar ett antal internationella förändringar på exportkontrollområdet som skett sedan den gemensamma ståndpunkten infördes . Därutöver uppdaterades den användarguide som finns till stöd för tolkningen av ståndpunktens kriterier. verkade bl.a. för att få in texter om demokrati i användarguidens delar som behandlar ett mottagarlands situation vad avser mänskliga rättigheter och respekt för internationell humanitär rätt. Sådana nya texter om demokrati finns nu på tre ställen i den reviderade användarguiden. Regelverket för exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden är gemensamt för EU:s medlemsstater. Arbetet i rådsarbetsgruppen för PDA-frågor (eng. Working Party on Dual-Use Goods, WPDU) dominerades av fortsatta förhandlingar om kommissionens förslag till omarbetning av rådets förordning (EG) nr 428/2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, Skr. 2019/20:114 överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (den s.k. PDA-förordningen). Ett område som uppmärksammades särskilt under dessa förhandlingar var en ny EU- autonom kontrollista med produkter som kan användas för it-övervakning. Idecember 2019 beslöt Wassenaar-arrangemanget, som är en internationell exportkontrollregim med 42 medlemsstater, att inkorporera vissa av dessa produkter i sin kontrollista, och därmed också på EU:s kontrollista. Beslutet grundades på ett förslag av bl. De internationella exportkontrollregimerna (se avsnitt 3.2 för en genomgång av regimerna) arbetar med tidig identifiering av nya icke-kontrollerade produkter och teknologier, som kan användas för militära ändamål. stod det klart att den allt snabbare tekniska utvecklingen inom framväxande teknologier, t.ex. artificiell intelligens (AI), kvantdatorer och bioteknik, gör detta arbete alltmer angeläget. berörs av utvecklingen då vi har en exportorienterad och avancerad industri med spjutspetsteknologi. Framväxande känsliga teknologier kräver allt större uppmärksamhet - både hemmavid genom t.ex. stärkt myndighetssamverkan och internationellt genom samarbete med andra länder i de olika exportkontrollregimerna. I verksamheten under vapenhandelsfördraget var fortsatt ansvarigt för en underarbetsgrupp som behandlar genomförandet av fördragets artiklar 6 och 7. har också fortsatt att stödja statsparternas implementering av fördraget och främja en ytterligare anslutning genom frivilliga bidrag till de fonder som finns för genomförandestöd och till CSO-koalitionen Control Arms. Vid slutet av 2019 hade vapenhandelsfördraget 105 statsparter. , som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, uttalas en principiell inställning om att inte godkänna vapenexportaffärer till icke-demokratiska länder som deltar militärt i så länge konflikten pågår. Regeringens politik på detta område överensstämmer med det principiella ställningstagandet i januariavtalet och regeringen har prövat ärenden utifrån gällande regelverk. Sammanfattning av det statistiska underlaget I två bilagor till denna skrivelse redovisas samlad statistik över tillståndsgivningen och över svensk export av krigsmateriel respektive produkter med dubbla användningsområden. Redovisningen av krigsmaterielrelaterad verksamhet 2019 görs i bilaga 1. Exporten visas också , eftersom enstaka tillstånd och leveranser av större system kan orsaka kraftiga svängningar i den årliga statistiken. innehade 261 företag, myndigheter och privatpersoner tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel. har antalet tillståndsinnehavare därmed ökat med . En anledning till detta är att ändringar i krigsmateriellagen innebär att viss ytterligare verksamhet kräver tillhandahållandetillstånd. Ökningen avser främst aktörer som tillhandahåller krigsmateriel till statliga myndigheter och underleverantörer till systemtillverkare av krigsmateriel. tog 58 länder samt EU emot leveranser av krigsmateriel från Fyra av länderna mottog enbart jakt- och sportskytteutrustning (, , och ). Värdet av krigsmaterielexporten uppgick till knappt 16,3 Exportvärdet ökade därmed med jämfört med föregående år. Ökningen gällde export till såväl etablerade samarbetsländer som till övriga världen. mellan olika regioner har legat förhållandevis stabil under den senaste Det i särklass största mottagarlandet för svensk krigsmateriel 2019 var, liksom de två föregående åren, (). utgjordes i huvudsak av fortsatta leveranser inom ramen för Jas Gripen- Vid sidan av var (1,), (1,), (1,35 miljarder kronor) och () de större mottagarländerna under tog emot en rad olika materieltyper, bl.a. ytterligare artillerisystem och granatgevärssystem. När det gäller Förenade avsåg den allra största delen av exportvärdet en kompletterande anskaffning av flygplansburen radar (Globaleye). Exporttillstånd till affären beviljades 2016. Inga nya exportaffärer har godkänts till landet . till den allra största delen av en följdleverans som avsåg flygplansburen radar (Erieye). Till levererades ytterligare granatgevärsammunition och ett stort antal komponenter till krigsmateriel. av exporten gick till mottagarländer som är etablerade för . Exporten till länder i och avsåg följdleveranser av övrig krigsmateriel. exportaffärer har godkänts till . levererades övrig krigsmateriel till ett värde av . Dessa leveranser skedde innan ISP beslutade att återkalla samtliga gällande utförseltillstånd om försäljning av Regeringen hade före beslutet uttalat att militära operation i stred mot de folkrättsliga reglerna och FN- Värdet av de beviljade utförseltillstånden uppgick till drygt , vilket är en ökning jämfört med Värdet av beviljade tillstånd ger endast en preliminär indikation på kommande export men den tydliga ökningen 2019 talar för att exportvärdet sannolikt kommer att vara förhållandevis högt under Över hälften av tillståndsvärdet 2019 (7,) avsåg export till andra EU-länder. var det enskilt största mottagarlandet sett till tillståndsvärdet (). Det näst högsta värdet avsåg (2,). I bilaga 2 redovisas tillståndsgivningen av produkter med dubbla Till skillnad från vad som gäller för krigsmaterielexporten lämnas inga leveransdeklarationer av berörda Det innebär att uppgifter saknas om den faktiska exporten. Överföring av produkter med dubbla användningsområden inom EU kräver i regel inget tillstånd. Vidare möjliggör omfattande generella tillstånd att export till vissa samarbetsländer utanför EU inte kräver tillstånd i det enskilda fallet. Detta innebär att mottagarländer som är Skr. 2019/20:114 föremål för merparten av PDA-exporten inte finns med i statistiken. Antalet beviljade exporttillstånd som rör produkter med dubbla användningsområden ökade 2019 jämfört med föregående år. Flest beviljade tillstånd avsåg följt av , , och . var också det land som var föremål för flest avslag. Krav på tillstånd för export av krigsmateriel är nödvändigt för att säkerställa att utförsel av produkter från och lämnande av tekniskt bistånd görs i enlighet med fastställt exportkontrollregelverk. Det svenska exportkontrollregelverket består av lagen (1992:1300) om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel samt de principer och riktlinjer för krigsmaterielexport som har beslutats av regeringen och godkänts av . Enligt 1 § andra stycket krigsmateriellagen får krigsmateriel endast exporteras om det finns säkerhets- eller försvarspolitiska skäl för det och det inte strider mot internationella förpliktelser eller utrikespolitik i övrigt. Vid tillståndsprövningen ska även internationella åtaganden iakttas. Detta innefattar Europeiska rådets gemensamma ståndpunkt (2008/944/Gusp) om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel och de kriterier som ställs upp i vapenhandelsfördraget (eng. , ATT). Den svenska tillståndsprövningen bygger på en helhetsbedömning med utgångspunkt i regeringens riktlinjer och etablerad praxis. De internationella regelverken har mer karaktären av enskilda kriterier som ska iakttas, bedömas eller beaktas. () har som fristående myndighet till uppgift att självständigt pröva ansökningar om tillstånd i enlighet med regelverket i dess helhet. Kontrollen enligt lagen om krigsmateriel omfattar tillverkning, tillhandahållande och utförsel av krigsmateriel liksom vissa avtal om samarbete och tillverkningsrätt för sådan materiel. Enligt samma lag krävs även tillstånd för att bedriva militärt inriktad utbildning. Lagen gäller dels materiel som är utformad för militärt bruk och som enligt regeringens föreskrifter utgör krigsmateriel, dels sådant tekniskt stöd till krigsmateriel som enligt regeringens föreskrifter utgör tekniskt bistånd. Förteckningen över vad som utgör krigsmateriel och tekniskt bistånd finns i bilagan till krigsmaterielförordningen. Den svenska krigsmaterielförteckningen överensstämmer med EU:s gemensamma militära förteckning, så när som på tre nationella tillägg: kärnladdningar och speciella delar till sådana, befästningsanläggningar m.m. samt vissa kemiska stridsmedel. Skärpt exportkontroll av krigsmateriel 2019 var ett viktigt år för ISP för att följa upp och fortsatt genomföra det skärpta och förnyade svenska regelverket för export av krigsmateriel Skärpt exportkontroll av krigsmateriel (prop. 2017/18:23) som med brett stöd i trädde i kraft . Bakgrunden till det skärpta regelverket är de senaste decenniernas utveckling på de utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska områdena som har medfört att förutsättningarna för och kraven på den svenska kontrollen av exporten av krigsmateriel har förändrats. Skärpningarna avspeglar i stort de förslag som den parlamentariska lade fram i sitt slutbetänkande (SOU 2015:72). Av det förnyade regelverket följer bl.a. att mottagarlandets demokratiska status ska utgöra ett centralt villkor för tillståndsprövningen. Ju sämre den demokratiska statusen är, desto mindre utrymme finns det för att tillstånd ska beviljas. Om det förekommer allvarliga och omfattande kränkningar av mänskliga rättigheter eller grava brister i mottagarens demokratiska status, utgör det hinder för beviljande av tillstånd. I tillståndsprövningen ska det också beaktas om exporten motverkar en hållbar utveckling i mottagarlandet. Dessutom har principerna för följdleveranser och internationella samarbeten klargjorts. Vidare innebär förändringarna en stärkt tillsyn, sanktionsavgifter för vissa överträdelser av regelverket samt ökad öppenhet och transparens i frågor som rör krigsmaterielexporten. ISP:s dagliga arbete har präglats av myndighetens uppdrag att genomföra de omfattande författningsändringarna i krigsmateriellagstiftningen och att anpassa de svenska riktlinjerna för utförsel och annan utlandssamverkan av krigsmateriel till det nya regelverket. Försvars- och säkerhetspolitiska skäl för export, inklusive följdleveranser och internationell samverkan, ställs i de enskilda ärendena mot utrikespolitiska skäl mot export, såsom demokratisk status och respekten för mänskliga rättigheter i staten i fråga som kan finnas i enskilda fall. I enlighet med regelverket görs alltid en helhetsbedömning av de omständigheter som finns i det enskilda ärendet. utsåg regeringen, som framhållits ovan, ett nytt exportkontrollråd (, EKR). I enlighet med den s.k. KEX-propositionen förordnades också suppleanter till de ordinarie ledamöterna för att öka öppenheten och transparensen i det parlamentariska deltagandet i beslutsprocessen. Exportkontroll och politiken för global utveckling Ett av regeringens uttalade mål har varit att stärka arbetet med politiken för global utveckling (PGU, prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:122). En nystart av politiken för global utveckling har genomförts i ljuset av att Agenda 2030 för hållbar utveckling antogs på internationell nivå 2015. Agenda 2030 innehåller en deklaration och 17 globala mål samt 169 delmål. Genomförandet av Agenda 2030 kräver att samstämmigheten mellan olika politikområden stärks i syfte att öka den samlade politikens bidrag till en rättvis och hållbar utveckling. Synergier ska stärkas och målkonflikter bör tydliggöras och bli föremål för medvetna och övervägda val. Politiken för global utveckling bygger på tanken att politiska beslut som fattas i ofta har en global påverkan och inför beslut bör de särskådas och bedömas ur ett rättighetsperspektiv och fattiga människors perspektiv. Den hållbara utvecklingens tre dimensioner, den ekonomiska, sociala och miljömässiga, har i och med antagandet av Agenda 2030 kommit att bli en allt viktigare del i arbetet med politiken för global utveckling. Centrala utgångspunkter är dock fortsatt rättighetsperspektivet och de fattigas perspektiv på utveckling. lämnade Agenda 2030-delegationen sitt slutbetänkande Agenda 2030 och : Världens utmaning – världens möjlighet (SOU 2019:13) till regeringen med förslag för fortsatta genomförande av Agenda 2030 för hållbar utveckling. Bland annat föreslås ett riksdagsbundet mål för att få till stånd långsiktighet och bredast möjliga politiska förankring. Samstämmighet för hållbar utveckling i förvaltningen är ett område som lyfts fram av delegationen. Slutbetänkandet har varit ute på remiss och det finns ett stöd för en tydligare styrning och ett långsiktigt riksdagsbundet mål. Regeringen avser därför att presentera en inriktningsproposition till om Agenda 2030, inklusive en vidareutvecklad samstämmighetspolitik med utgångspunkt från politiken för global utveckling. Regeringens strävan är att effekter av den svenska krigsmaterielexporten som är negativa för ansträngningarna att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling ska undvikas. Detta sker främst genom att det vid tillståndsprövningen ska beaktas om utförseln eller utlandssamverkan motverkar en rättvis och hållbar utveckling i mottagarlandet (prop. 2017/18:23) samt genom tillämpningen av EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport, vars åttonde kriterium lyfter fram mottagarländers tekniska och ekonomiska förmåga och behovet av att beakta om den hållbara utvecklingen riskerar att allvarligt hindras av en tilltänkt export. Exportkontroll och feministisk utrikespolitik Genom att bedriva en feministisk utrikespolitik arbetar regeringen systematiskt med att nå resultat som stärker kvinnors och flickors rättigheter, representation och resurser. Regeringen lägger stor vikt vid att förebygga och motverka könsrelaterat och sexuellt våld i konflikter och i samhällen generellt. En viktig del i detta arbete är den strikta kontroll som utövas över export av krigsmateriel från . Det finns ofta ett samband mellan ansamlingar av små och lätta vapen och förekomsten av våld i en konflikt eller i ett samhälle. Olovliga och oansvariga överföringar av vapen och ammunition är i detta sammanhang ett särskilt problem, liksom bristande kontroll över lagerhållning av sådan materiel. verkade tillsammans med andra länder framgångsrikt för införandet i vapenhandelsfördraget av begreppet könsrelaterade våldshandlingar (eng. Gender Based Violence), vilket var första gången som begreppet användes i ett internationellt, legalt bindande instrument. I linje med sin politik verkar regeringen aktivt för att dessa frågor ska fortsätta uppmärksammas och följas upp inom fördragsarbetets ram. verkar bland annat för att artikel 7.4 i vapenhandelsfördraget ska operationaliseras och tillämpas praktiskt av statsparterna. föreskriver i denna artikel att statsparterna ska beakta risken för att exporterad materiel används för, eller underlättar, allvarliga könsrelaterade våldshandlingar eller allvarliga våldshandlingar mot kvinnor eller mot barn. Det bör noteras att beaktandet av artikel 7.4 i fördraget sker utöver den prövning som görs i fråga om mänskliga rättigheter enligt de svenska riktlinjerna och enligt kriterium två i EU:s gemensamma ståndpunkt (2008/944/Gusp) om krigsmaterielexport. Även de senare regelverken är därför betydelsefulla i detta sammanhang. I arbetet med att utforma det nya regelverket för krigsmateriel beaktades bl.a. dessa frågor. verkar löpande för att säkerställa att ISP har tillräcklig kompetens för att kunna inkludera jämställdhetsaspekter och risker för könsrelaterat och sexuellt våld i bedömningar som gäller mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt och för att tillämpa artikel 7.4 i vapenhandelsfördraget. Exportkontroll och hållbart företagande Regeringen har utarbetat en ny och ambitiös politik för hållbart företagande. överlämnades en skrivelse till med regeringens syn på ett flertal frågor inom ramen för hållbart företagande, t.ex. mänskliga rättigheter, arbetsvillkor och miljöhänsyn (Politik för hållbart företagande, skr. 2015/16:69). En nationell handlingsplan har också tagits fram för företagande och mänskliga rättigheter. lanserade regeringen en plattform för internationellt hållbart företagande. I plattformen beskriver regeringen samlat vad den gör inom hållbart företagande och vilka ambitioner som finns. Från regeringens sida finns en tydlig förväntan om att svenska företag ska agera hållbart och ansvarsfullt samt ha de internationella riktlinjerna för hållbart företagande som utgångspunkt för sitt arbete, både hemma och i utlandet. Ett flertal åtgärder har vidtagits för att driva på och stödja företagen i deras hållbarhetsarbete. Bl.a. har det införts ny lagstiftning om hållbarhetsrapportering för stora företag, tydligare kriterier för hållbarhet i lagen om offentlig upphandling och starkare lagskydd för visselblåsare.