prop · H703146 · 2020-04-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:146 Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset Regeringen överlämnar denna proposition till . I denna proposition lämnar regeringen förslag till ytterligare åtgärder för att omhänderta effekterna i samhället av spridningen av det nya coronaviruset, som orsakar sjukdomen covid-19. Propositionen innehåller förslag om att det ska införas en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer vid extraordinära händelser i fredstid kan meddela föreskrifter om att den studerandes inkomst ska beaktas i annan utsträckning än vad som annars följer av studiestödslagen. Förslag lämnas även till tillfälliga ändringar i arbetslöshetsförsäkringen. Regeringen föreslår bl.a. en förkortning av den tid som en person måste ha varit medlem i en arbetslöshetskassa för att få inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning och att arbetsvillkoret ska kunna uppfyllas före det senaste inträdet i en arbetslöshetskassa. Det föreslås även att det ska krävas färre arbetade timmar för att uppfylla arbetsvillkoret och att karensvillkoret avskaffas. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Vidare innehåller propositionen förslag till ändringar i statens budget för . Ökade medel föreslås bl.a. tillföras för ett tillfälligt stöd för företags hyreskostnader i vissa sektorer, för testning av om personer är smittade av det nya coronaviruset samt för inköp av intensivvårdsutrustning och personlig skyddsutrustning. Dessutom föreslås medel anvisas för stöd till kultur och idrott samt stöd till organisationer som arbetar med barn i utsatta situationer och till organisationer som arbetar med stöd till våldsutsatta kvinnor, barn och hbtq-personer. 2019/20:146 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ...................................................................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Skäl för ändringar i statens budget och förkortad Inkomstprövning för studerande med studiemedel vid extraordinära händelser .............................................. Sänkta krav för rätten till arbetslöshetsersättning............. Inkomstprövning för studerande med studiemedel vid Förslag om ändring i studiestödslagen ............................. Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395).......................... Sänkta krav för rätten till arbetslöshetsersättning ........................... Medlemsvillkoret ska tillfälligt kunna uppfyllas Arbetsvillkoret ska kunna uppfyllas före En tillfällig lättnad i arbetsvillkoret.................................. Möjlighet att tillfälligt införa ett lägsta grundbelopp ....... Karensvillkoret avskaffas tillfälligt .................................. Möjlighet att tillfälligt föreskriva om undantag i fråga om uppehåll i näringsverksamhet............................ Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................... Konsekvenser av förslagen om tillfälliga ändringar i arbetsvillkoret och Konsekvenser av förslaget att tillfälligt Konsekvenser av förslaget om möjlighet att införa ett lägsta grundbelopp ...................... Konsekvenser av förslaget om möjlighet att föreskriva om undantag i fråga om uppehåll i näringsverksamhet ......................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring .......... Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring .......... Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring .......... Ändringar i statens budget ............................................... Ändringar av statens utgifter ........................................... Konsekvenser för statens budget ..................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 2019/20:146 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 2.1 och 5). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 2.2 och 5). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 2.3 och 5). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.4 och 4). 5.Riksdagen bemyndigar regeringen att besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 5 (avsnitt 6.1). 6.Riksdagen godkänner ändrade ramar för utgiftsområden och anvisar ändrade och nya anslag enligt tabell 1.1. Regeringen föreslår vidare att beslutar att förkorta motionstiden . Tabell 1.1 Specifikation av ändrade ramar för utgiftsområden och ändrade och Ny ram/Ny Hälsovård, sjukvård och social Bidrag till folkhälsa och sjukvård Kultur, medier, trossamfund och Bidrag till allmän kulturverksamhet, Tillfälligt stöd för hyreskostnader för 2019/20:146 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) Härigenom föreskrivs att 7, 12, 24 och 36 §§ lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring ska ha följande lydelse. Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas till den som har varit medlem i en arbetslöshetskassa under minst tolv sammanhängande månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan har uppfyllt arbetsvillkoret enligt 12–14 §§ (medlemsvillkor). Vid prövning av medlemsvill- koret ska medlemstiden beräknas så att den sökande för varje med- lemsmånad får tillgodoräkna sig Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vissa avbrott i medlemskapet som arbetslöshetskassan ska bortse från när medlems- Rätt till ersättning vid arbetslöshet har en sökande som under en ramtid av före arbetslöshetens inträde 1. haft förvärvsarbete i minst 6 1. haft förvärvsarbete i minst 6 månader och utfört arbetet under månader och utfört arbetet under 2. haft förvärvsarbete i minst 480 2. haft förvärvsarbete i minst 420 timmar under en sammanhängande timmar under en sammanhängande tid av 6 kalendermånader och utfört tid av 6 kalendermånader och utfört under var och en av dessa månader under var och en av dessa månader (arbetsvillkor). (arbetsvillkor). För att ha rätt till inkomstrela- För att ha rätt till inkomstrela- terad ersättning ska den sökande ha terad ersättning ska den sökande ha uppfyllt arbetsvillkoret efter det senaste inträdet i arbetslöshets- senaste inträdet i arbetslöshets- Detta gäller dock inte om 1 Senaste lydelse 2018:107. 2 Senaste lydelse 2009:1597. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om1. när en företagare ska anses som arbetslös i andra fall än som anges i 35 § första och andra styckena och 35 a § samt om de villkor för fastställande av och rätt till arbetslöshetsersättning som i sådana fall ska gälla, och2. undantag från bestämmelsen i35 § tredje stycket. medlemstiden har beräknats enligt 7 § andra stycket. Vid bedömning av om arbetsvillkoret är uppfyllt får en sökande som före inträdet i arbetslöshetskassan har varit medlem i en annan arbetslöshetskassa tillgodoräkna sig tid i den kassan. Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas med ett belopp per dag som inte är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av grundbelopp). Dagpenning i form av grundbelopp bestäms utifrån sökandens normalarbetstid och det belopp som regeringen fastställer, om inte annat följer av denna lag. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om lägsta belopp för dagpenning i form av grundbelopp. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om när en företagare ska anses som arbetslös i andra fall än som sägs i 35 och 35 a §§ samt om de villkor för fastställande av och rätt till arbetslöshetsersättning som i sådana fall ska gälla. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 7 § i den nya lydelsen ska dock tillämpas för tid . 3.Bestämmelsen i 21 § ska inte tillämpas på ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid till och med . 4.För ersättningsperioder som har beviljats före ikraftträdandet gäller 7 § och 12 § andra stycket i den äldre lydelsen. 3Senaste lydelse 2009:666. 4Senaste lydelse 2010:2032. 2019/20:146 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) Härigenom föreskrivs att 7 och 12 §§ lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 2.1 Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas till den som har varit medlem i en arbetslöshetskassa under minst tolv sammanhängande månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan har uppfyllt arbetsvillkoret enligt 12–14 §§ (medlemsvillkor). Vid prövning av medlemsvillkoret ska medlemstiden beräknas så att den sökande för varje medlemsmånad får tillgodoräkna sig ytterligare . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vissa avbrott i medlemskapet som arbetslöshetskassan ska bortse från när medlemsvillkoret prövas. Rätt till ersättning vid arbetslöshet har en sökande som under en ramtid av före arbetslöshetens inträde 1.haft förvärvsarbete och utfört arbetet per kalendermånad, eller 2.haft förvärvsarbete av 6 kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader (arbetsvillkor). För att ha rätt till inkomstrela- För att ha rätt till inkomstrela- terad ersättning ska den sökande ha terad ersättning ska den sökande ha uppfyllt arbetsvillkoret efter det uppfyllt arbetsvillkoret efter det senaste inträdet i arbetslöshets- senaste inträdet i arbetslöshets- Detta gäller dock inte om medlemstiden har beräknats enligt 7 § andra stycket. Vid bedömning av om arbetsvillkoret är uppfyllt får en sökande som före inträdet i arbetslöshetskassan har varit medlem i en annan arbetslöshetskassa tillgodoräkna sig tid i den kassan. Denna lag träder i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för medlemsmånader som har påbörjats före ikraftträdandet. Senaste lydelse 2020:000. Ändringen innebär att andra stycket tas bort. Senaste lydelse 2020:000. Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) Härigenom föreskrivs att 12, 24 och 36 §§ lagen (1997:238) om arbetslös- hetsförsäkring ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagförslag 2.2 Rätt till ersättning vid arbetslöshet har en sökande som under en ramtid av före arbetslöshetens inträde 1. haft förvärvsarbete i minst 6 1. haft förvärvsarbete i minst 6 månader och utfört arbetet under månader och utfört arbetet under 2. haft förvärvsarbete i minst 420 2. haft förvärvsarbete i minst 480 timmar under en sammanhängande timmar under en sammanhängande tid av 6 kalendermånader och utfört tid av 6 kalendermånader och utfört under var och en av dessa månader under var och en av dessa månader (arbetsvillkor). (arbetsvillkor). För att ha rätt till inkomstrelaterad ersättning ska den sökande ha uppfyllt arbetsvillkoret efter det senaste inträdet i arbetslöshetskassan. Vid bedömning av om arbetsvillkoret är uppfyllt får en sökande som före inträdet i arbetslöshetskassan har varit medlem i en annan arbetslöshetskassa tillgodoräkna sig tid i den kassan. Lydelse enligt lagförslag 2.1 Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas med ett belopp per dag som inte är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av grund- Dagpenning i form av grundbelopp bestäms utifrån sökandens normal- arbetstid och det belopp som regeringen fastställer, om inte annat följer av Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § dela föreskrifter om lägsta belopp för dagpenning i form av grundbelopp. 1Senaste lydelse 2020:000. 2Senaste lydelse 2020:000. Ändringen innebär att tredje stycket tas bort. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet med stöd av 8 kap. 7 § regerings- med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen meddela föreskrifter om 1. när en företagare ska anses när en företagare ska anses som som arbetslös i andra fall än som arbetslös i andra fall än som anges i 35 och 35 a §§ samt om de villkor för fastställande av och rätt till villkor för fastställande av och rätt arbetslöshetsersättning som i så- dana fall ska gälla. sådana fall ska gälla, och 2.undantag från bestämmelsen i 35 § tredje stycket. Denna lag träder i kraft . 3Senaste lydelse 2020:000. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen Härigenom föreskrivs att 3 kap. 20 § studiestödslagen (1999:1395) ska ha Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet föreskriva att den studerandes in- med stöd av 8 kap. 7 § regerings- komst skall beaktas i annan ut- formen meddela föreskrifter om att sträckning än som följer av 16– 1. den studerandes inkomst ska 18 §§, om det finns särskilda skäl. beaktas i annan utsträckning än som följer av 16–18 §§, om det finns särskilda skäl, och 2. den studerandes inkomst ska beaktas i annan utsträckning än som följer av 16–19 §§ vid extra- ordinära händelser i fredstid. Regeringen kan med stöd 7 § regeringsformen med- den studerandes uppehälle helt eller dela föreskrifter om att studie- till väsentlig del bekostas av staten medlen ska minskas, om den stu- eller en kommun. derandes uppehälle helt eller till väsentlig del bekostas av staten eller en kommun. Denna lag träder i kraft . 2019/20:146 3 Ärendet och dess beredning 3.1Skäl för ändringar i statens budget och förkortad motionstid Enligt riksdagsordningen får regeringen vid högst två tillfällen lämna en proposition med förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret (9 kap. 6 § första stycket). En sådan proposition lämnas i anslutning till budgetpropositionen eller den ekonomiska vårpropositionen (tilläggsbestämmelse 9.6.1). Förslag till ändringar i budgeten får dock lämnas vid andra tillfällen om regeringen anser att det finns särskilda skäl (9 kap. 6 § andra stycket). Spridningen av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har fått mycket stora konsekvenser. Regeringen har därför vid fyra tillfällen lämnat extra propositioner med förslag till ändringar i budgeten . Propositionerna har avsett kreditgarantier till flygföretag (prop. 2019/20:136, bet. 2019/20:FiU52, rskr. 2019/20:188), ett stort antal åtgärder på inkomst- och utgiftssidan för att omhänderta effekterna i samhället av spridningen av viruset (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51), kreditgarantier för lån till företag (prop. 2019/20:142, bet. 2019/20:FiU54) och ytterligare åtgärder på skatteområdet (prop. 2019/20:151). Fler åtgärder är dock nödvändiga för att begränsa smittspridningen och mildra de negativa konsekvenserna på samhällsekonomin. Det finns bl.a. behov av medel för inköp av utrustning för testning och för att behandla de personer som har insjuknat. Dessutom behövs ytterligare former av stöd till individer och branscher som drabbats ekonomiskt eller på annat sätt till följd av virusutbrottet. En del av dessa åtgärder kräver lagändringar. Det är av stor betydelse att dessa åtgärder snabbt kan vidtas för att rädda liv och hälsa samt dämpa effekterna av spridningen av viruset. Regeringen anser därför att det finns särskilda skäl för att lämna förslag till ändringar i statens budget . Regeringen anser vidare mot bakgrund av vad som ovan anförts att det finns synnerliga skäl för att besluta om förkortad motionstid. Regeringen föreslår därför att motionstiden förkortas . 3.2Inkomstprövning för studerande med studiemedel vid extraordinära händelser Utbrottet av det nya coronaviruset har aktualiserat behovet av särskild lagstiftning vid extraordinära händelser i fredstid som t.ex. utbrott av samhällsfarliga sjukdomar. Mot bakgrund av detta har det i utarbetats ett förslag om en ändring i studiestödslagen (1999:1395) som syftar till att möjliggöra för regeringen att kunna meddela föreskrifter om att den studerandes inkomst ska beaktas i annan utsträckning än vad som normalt sett följer av studiestödslagen. Förslaget ska bl.a. kunna möjliggöra ett tillfälligt slopande av det s.k. fribeloppet och andra liknande åtgärder. Synpunkter har under hand inhämtats från Prop. 2019/20:146 (CSN) och , som inte har haft några synpunkter på lagförslaget. Synpunkterna finns tillgängliga i (U2020/01951/UH och U2020/01953/UH). 3.3Sänkta krav för rätten till arbetslöshetsersättning Spridningen av det nya coronaviruset har stora samhällseffekter. Åtgärder för att minska smittspridningen kan medföra likviditetsproblem för i grunden livskraftiga företag. Efterfrågan för enskilda företag eller i vissa branscher minskar kraftigt och uppsägningar kan därför plötsligt aktualiseras i stor omfattning. Mot bakgrund av detta finns behov av tillfälliga ändringar i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, bl.a. i syfte att fler ska få tillgång till arbetslöshetsförsäkringen. Inom har ett utkast till proposition utarbetats. Lagförslagen har beretts under hand med Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och a-kassor, och deras remissynpunkter har inhämtats vid ett möte . Minnesanteckningar från mötet finns tillgängliga i (A2020/00661/AA). 4Inkomstprövning för studerande med studiemedel vid extraordinära händelser Förslag om ändring i studiestödslagen Regeringens förslag: I studiestödslagen ska det införas en ny bestäm- melse som upplyser om att regeringen eller den myndighet som rege- ringen bestämmer kan meddela föreskrifter med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen om att den studerandes inkomst vid extraordinära händelser i fredstid ska beaktas i annan utsträckning än vad som annars följer av studiestödslagen. Skälen för regeringens förslag: I dagens studiemedelssystem är rätten till stöd beroende av den studerandes inkomst (3 kap. 16 § studiestöds- lagen [1999:1395]). Studiemedel med fullt belopp får lämnas bara om den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår inte är högre än ett visst belopp, det s.k. fribeloppet. Om inkomsten överstiger fribeloppet minskas studiemedlet av den överskjutande inkomsten (3 kap. 18 §). Vid inkomst tillräckligt högt över fribeloppet saknar den studerande rätt till studiemedel. Med inkomst under ett kalenderhalvår avses överskott i inkomstslaget tjänst, näringsverksamhet och kapital enligt beslut om slutlig skatt för kalenderåret (3 kap. 19 §). kan göras från de bestämmelser som annars gäller för inkomstprövningen om det t.ex. finns särskilda skäl (3 kap. 20 §). Detta undantag är främst 2019/20:146 tänkt att tillämpas då reglerna kan ge orimliga konsekvenser, t.ex. i vissa fall när bruttoinkomsten hänför sig till egen rörelse (prop. 1999/00:10 s. Utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har emellertid aktualiserat att det kan uppstå situationer som den studerande inte själv kan råda över och som påverkar den studerandes möjligheter att Den pandemi som covid-19 anses utgöra innebär en extraordinär händelse i fredstid och den har redan lett till förslag om lagändringar i fråga om studiestödet, som innebär att regeringen med stöd av den s.k. rest- kompetensen kan meddela föreskrifter om att en studerande under vissa förutsättningar kan få behålla studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd vid ledighet vid extraordinära händelser i fredstid (prop. avsnitt 7). På grund av extraordinära händelser kan det uppstå ett behov av att studerande utöver sina studier arbetar inom samhällsbärande yrken, alter- nativt avbryter sina studier för att helt återgå till dessa yrken. vara fråga om personer med kompetens inom vård och barnomsorg. andra yrken kan tänkas komma i fråga beroende på vilken form av extraordinär händelse det rör sig om. De händelser som avses kan t.ex. vara att en samhällsfarlig sjukdom sprids i samhället, men även om- fattande naturkatastrofer eller olyckor såsom allvarliga kärnkraftshaverier. Det är viktigt att studerande ges möjlighet att bidra med sin kompetens i Det är inte ändamålsenligt att regelverket för inkomst- prövningen motverkar studerandes möjligheter att stötta samhällsbärande funktioner vid extraordinära händelser. De nuvarande bestämmelserna kan även upplevas som orättvisa eftersom studerande som arbetar extra, eller avbryter sina studier, för att bidra med sin kompetens, riskerar att få studie- medel återkrävda till följd av att deras inkomster under det aktuella kalenderhalvåret har överskridit fribeloppet. En ändring skulle alltså kunna öka motivationen hos studerande att bidra med sin kompetens. En extraordinär händelse kan också innebära att arbetslösheten ökar och att många väljer att påbörja studier. Dessa personer riskerar, till följd av sina tidigare inkomster, att få reducerade studiemedel vilket kan verka avhållande från att ta steget till att börja studera. motverkas av förslaget. Vid vissa extraordinära händelser kan även vissa högskolor och andra utbildningsanordnare behöva förlänga utbildningar, t.ex. för att undervis- ning inte kan bedrivas i lärosätets eller utbildningsanordnarens lokaler. Den studerande kan då även vara i behov av att ansöka om fler veckor med Fribeloppet blir dock enligt gällande regler lägre om den studerande beviljas fler veckor med studiestöd under ett kalenderhalvår. Dessa personer kan då redan ha överskridit fribeloppet under det kalender- Regleringen i studiestödslagen är en för enskilda gynnande reglering som i grunden omfattas av regeringens primära normgivningsområde enligt 8 kap. 7 § första stycket 2 regeringsformen (den s.k. restkompeten- Eftersom har utnyttjat sin rätt att meddela föreskrifter på området (8 kap. 8 § regeringsformen), kan regeringen inte längre meddela föreskrifter på det området om det inte i lagen tas in bestämmelser som tydliggör att regeringen – trots lagregleringen – kan meddela sådana före- skrifter, s.k. nödvändiga upplysningsbestämmelser. för att det i studiestödslagen bör tas in en bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen, kan meddela föreskrifter om att den studerandes inkomst, inom ramen för den inkomstprövning som ska ske vid prövningen av rätten till studiemedel, vid extraordinära händelser i fredstid ska beaktas i annan utsträckning än som följer av 3 kap. 16–19 §§ studiestödslagen. Behovet av skyndsamhet och flexibilitet motiverar att det bör vara regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer som meddelar föreskrifterna. Syftet är att säkerställa att studerande ska kunna arbeta i högre omfattning vid sidan av sina studier, eller att studerande ska kunna avbryta sina påbörjade studier för att arbeta inom samhällsbärande funktioner med sin redan förvärvade kompetens. De yrken som det gäller kan, som ovan berörts, variera men rör det sig om exempelvis yrken inom vård och barnomsorg. Syftet är vidare att kunna öka incitamenten för varslade eller uppsagda personer att börja studera, om den extraordinära händelsen genererat en sådan utveckling. Regeringen har då inom ramen för sin restkompetens möjlighet att vid behov anpassa sina föreskrifter utifrån vilken extraordinär situation som inträffat och hur den utvecklar sig. Det kan t.ex. röra sig om att helt avstå från inkomstprövningen, vilket i realiteten innebär att alla studerande är berättigade till studiemedel (ett indirekt slopande av fribeloppet) såvida de i övrigt uppfyller villkoren för studiemedel. Det skulle också kunna röra sig om att höja fribeloppet till en viss nivå eller att undanta vissa inkomstslag från inkomstprövningen. I vissa situationer kan man också tänka sig att enbart en handfull yrkesgrupper berörs vilket kan leda till andra avväganden, t.ex. att bara vissa studerande ska få förmånen av slopat fribelopp.