prop · H703181 · 2020-06-10 00:00:00 — Någon sådan utgångspunkt för avvägningen mellan insynsintresset och skyddsintresset kan inte göras gällande för upp- gifter i ärenden om omställningsstöd, som utgör ett statligt stöd som efter ett ansökningsförfarande ges till företag i syfte att kompensera dem som drabbats av stora omsättningstapp till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 (jfr prop. 2013/14:1 s. 379). Att låta uppgifter om enskilds affärs- och driftförhållanden i ärenden om omställningsstöd i andra fall än då de behandlas i beskattningsdatabasen (se nedan) omfattas av absolut sekretess bedöms inte vara motiverat. Med hänsyn till karaktären av de 2019/20:181 uppgifter som avses hanteras i ärenden om omställningsstöd, görs sammantaget bedömningen att den i 30 kap. 23 § OSL föreskrivna sekretessen utgör en lämplig avvägning mellan skyddsintresset och insynsintresset. Regeringen anser således att behovet av sekretess för känsliga uppgifter som kan förekomma i ärenden enligt lagen om omställningsstöd kan tillgodoses genom att 30 kap. 23 § OSL görs tillämplig på nya verksamhet som avser omställningsstöd genom en ändring i offentlighets- och sekretessförordningen. Någon ny sekretessbestämmelse behöver alltså inte föras in i offentlighets- och sekretesslagen. Här kan också nämnas att sekretess enligt regeringens uppfattning av insynsskäl inte bör gälla för beslut om omställningsstöd eller beslut om återkrav av omställningsstöd. Det kan tilläggas att det i avsnitt 7.9 föreslås att de uppgifter som behövs för handläggning enligt den föreslagna lagen om omställningsstöd ska få behandlas i beskattningsdatabasen. Bland annat kommer ansökningar om omställningsstöd att läggas in i beskattningsdatabasen. Därmed aktua- liseras 27 kap. 1 § andra stycket 1 OSL. Enligt denna bestämmelse gäller absolut sekretess i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskatt- ningsdatabasen enligt lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen. Inhämtande av uppgifter i kontrollsyfte Det är av stor vikt att kan kontrollera de uppgifter som lämnas i ansökningar om omställningsstöd för att säkerställa att de är korrekta. I 8–14 §§ förslaget till lag om omställningsstöd anges mot denna bakgrund ett stort antal olika kontrollmöjligheter. måste därutöver ha andra möjligheter att bl.a. kontrollera att den sökande är godkänd för F- skatt, inte har skatte- och avgiftsskulder som har överlämnats till för indrivning och att sökanden inte har närings- förbud (2 § förslaget till lag om omställningsstöd och 7 § i promemorians förslag till förordning om omställningsstöd). Uppgifter om näringsförbud finns i näringsförbudsregistret hos medan övriga nämnda uppgifter finns hos . De uppgifter som finns i närings- förbudsregistret är offentliga (jfr 15 § förordningen [2014:936] om näringsförbud). Någon sekretessbrytande reglering bedöms därför inte behövas för att ska kunna hämta in uppgifter om näringsförbud. Vad gäller uppgifterna hos rör det sig om sådana uppgifter som redan finns i beskattningsverksamheten. Några sekretessbrytande bestämmelser i lag eller förordning till stöd för ett utlämnande av uppgifterna till verksamhet som avser omställningsstöd bedöms således inte behövas. Regeringens förslag: Den nya lagen om omställningsstöd och övriga lagändringar ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens. promemorian föreslås att den nya lagen och övriga lagändringar ska träda Remissinstanserna: Flera remissinstanser bl.a. anser att de nya reglerna om omställningsstöd bör träda i Skälen för regeringens förslag: Regeringen instämmer i remissinstan- sernas synpunkt att omställningsstödet bör träda i kraft så snart som Det är viktigt att företag som drabbats av ett stort omsättningstapp så fort som möjligt har möjlighet att ansöka om stödet. Den nya lagen om omställningsstöd och övriga lagändringar bör därför träda i kraft redan den kommer därefter ha möjlighet att pröva ansök- ningar om omställningsstöd. Förslagen kräver inte några övergångs- I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. närmre förutsättningarna för omställningsstödet kommer att framgå av I detta avsnitt har regeringen i dessa delar utgått från förslagen i den remitterade promemorian. saknar möjlighet att behandla ärendet och avstår därför från att yttra sig. Företagarna anför i sitt remissvar att de har förståelse för att en fullödig konsekvensanalys inte kan göras eftersom covid-19-krisen är pågående och inte fullt ut går att bedöma. De anser trots detta att vissa delar av konsekvensanalysen är bristfälliga. Företagarna anser att en brist är att det inte gjorts någon konsekvensanalys av begränsningen av möj- ligheten att lämna utdelning till aktieägare i företag som mottar omställ- Det kan enligt Företagarna komma att ha påtagliga effekter på Vidare anser företagarna att gräns- dragningarna avseende omsättningsgräns, fasta kostnader, omfattade månader m.m. påverkar mindre företags överlevnadsmöjligheter borde Företagarna menar också att konsekvensanalys saknas av centrala rättssäkerhetsaspekter av förslagen, bl.a. vad gäller beviskrav, bevisbörda och tolkning av bärande rekvisit. Begränsningen av möjligheterna till utdelning är motiverad utifrån syftet med omställningsstödet, som är att hjälpa företag som tappat en stor del av omsättningen att täcka sina fasta kostnader. således avsett att användas i företagets verksamhet, inte för värdeöver- 2019/20:181 föring till aktieägare eller medlemmar. När det gäller investeringsklimatet delar inte regeringen uppfattningen att begränsningen av möjligheterna till utdelning har en påtaglig effekt. Begränsningen av möjligheterna till utdelning är en följd av de särskilda insatser som görs för att hjälpa företag igenom den period av ekonomisk nedgång som utlösts av viruspandemin. Den ekonomiska nedgången i sig påverkar troligen möjligheterna och viljan att investera i betydligt högre grad än de insatser som görs för att underlätta för företagen att överbrygga . När det gäller de kostnader som stödet är avsett att täcka, och de tids- perioder som det avser, bedömer regeringen att de mindre företagen har samma möjligheter som andra företag att få hjälp av stödet. När det gäller rättssäkerhetsaspekter har en avvägning gjorts utifrån grundläggande rättsliga principer. När det gäller beviskrav och bevisbörda för de grundläggande förutsättningarna för stöd ligger bevisbördan hos det sökande företaget. 9.1Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslaget är att kompensera företag som drabbats av stora omsättningstapp till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Förslaget bedöms vara ett effektivt sätt att underlätta för företag som kortfristigt har problem med att täcka sina fasta kostnader. Med stödet får dessa företag bättre möjligheter att ställa om till de förutsättningar som gäller under pandemin. Om förslaget inte genomförs finns en risk att företag som i grunden är livskraftiga tvingas lägga ner sin verksamhet eller minska antalet anställda på grund av att inkomsterna inte täcker de fasta kostnaderna. I tabell 1 redovisas översiktligt de företag som är aktuella för omställ- ningsstödet. Tabellen bygger på statistik från databasen . Det finns sammanlagt ca 1,2 miljoner företag i , vilka bedrivs som aktie- bolag, handelsbolag eller enskild näringsverksamhet. Till dessa ska läggas cirka 8 000 ideella föreningar och stiftelser som bedriver näringsverk- samhet. Cirka 320 000 företag har noll omsättning, vilket avgränsar antalet företag till ca 880 000 stycken. Enligt den remitterade promemorian ska en omsättningsgräns på gälla för att ett företag ska kunna ansöka om och beviljas omställningsstöd. Denna gräns begränsar antalet företag till ca 500 000 stycken och definierar den population som är utgångspunkten för de offentligfinansiella beräkningarna. som bedöms kunna ansöka om och beviljas omställningsstöd vid en gräns på i Ca 1 200 000 Hela ekonomin påverkas av Coronakrisen, men alla företag föreslås inte kvalificera till Bör inte vara aktuella för omställningsstöd. under 250 000 Det är denna population som är utgångspunkten för de offentligfinansiella beräkningarna. De branscher som bedöms påverkas mest är hotell- och restaurang, transport, resor, detaljhandel exkl. livsmedel samt kultur- och Källor: och egna beräkningar. För att kunna få omställningsstöd ska ett företag enligt den remitterade promemorian ha tappat av sin omsättning jämfört med . Omställningsstöd ges därefter med ett belopp som motsvarar en andel av företagets fasta kostnader. Andelen beräknas som av företagets procentuella omsätt- ningstapp. Stödet kan dock högst vara . De offentligfinansiella beräkningarna bygger på antaganden om hur många företag som förväntas tappa av sin omsättning och hur stort det genomsnittliga bortfallet är för dessa företag. Bedömning görs på branschnivå (baserat på tvåsiffrig SNI-kod7) och bygger på en bedöm- ning av det ekonomiska läget, löpande statistik och indikatorer över den konjunkturella utvecklingen och uppgifter från . Tillväxtanalys saknar ett resonemang om framtida utvärdering av den föreslagna åtgärden och föreslår att får i uppdrag att lämna uppgifter om skatteutgifter inom tillväxtpolitiken till MISS (Mikrodatabas för statligt företagsstöd) för att säkra möjligheten till utvärdering. Regeringen anser att det är angeläget att följa upp vidtagna åtgärder, inte minst när det är fråga om åtgärder där stora summor av det allmännas medel anslås. Det är därmed centralt att relevant information tillhandahålls av statistikansvariga myndigheter. Det finns också anledning att följa upp om de kontrollåtgärder som införts för att motverka missbruk av stödet har avsedd effekt. Regeringen avser därför att göra en utvärdering av regleringen när den varit i kraft och därefter, om det visar sig finnas behov av det, lämna förslag till lämpliga anpassningar av regelverket. De ekonomiska konsekvenserna av spridningen av sjukdomen covid-19 är påtagliga i stora delar av den svenska ekonomin, men vissa branscher 7SNI står för Svensk Näringsgrensindelning. 2019/20:181 är extra hårt drabbade. Exempel på sådana branscher är hotell- och restaurangbranschen, resebranschen, transportsektorn, detaljhandeln exklusive livsmedel samt kultur- och nöjesbranschen. I dessa branscher antas att nästan alla företag har ett omsättningstapp på , och att det genomsnittliga bortfallet av omsättningen i dessa branscher är högt. Beräkningarna bygger vidare på att företag i samtliga branscher kommer att få stöd. Men i de flesta branscher är andelen företag som får stöd låg och det genomsnittliga omsättnings- bortfallet måttligt. Sammantaget bedöms att ca 180 000 företag kommer att få omställningsstöd, vilket är av de ca 500 000 företag som utgör populationen för stödet. Omställningsstödet omfattar även ideella föreningar och trossamfund som bedriver allmännyttig verksamhet och därför är skattebefriade. På grund av att dessa organisationer är skattebefriade saknas uppgifter om omfattningen på den allmännyttiga verksamheten i databasen . Därför görs i stället en separat uppskattning av i vilken omfattning allmännyttiga ideella föreningar och trossamfund kommer att omfattas av omställningsstödet. Enligt SCB:s företagsregister fanns cirka 29 000 ideella föreningar och trossamfund. Enligt databasen redovisar cirka 6 000 ideella föreningar och trossamfund skattepliktiga inkomster. Den verksamhet dessa bedriver betraktas som näringsverk- samhet och innefattas därför i beräkningen ovan. Därmed återstår cirka 23 000 ideella föreningar och trossamfund som uteslutande bedriver allmännyttig verksamhet som är skattebefriad. En mycket osäker upp- skattning är att mellan en tiondel och en femtedel, dvs. mellan 2 300 och 4 600, av dessa kommer att vara berättigade till omställningsstöd. Det genomsnittliga stödet för dessa uppskattas till . Det samlade omställningsstödet till ideella föreningar och trossamfund som uteslutande bedriver allmännyttig verksamhet uppskattas därmed till mellan och (2 300 x 30 000 res- pektive 4 600 x 30 000). FRIDA-databaserna innehåller bl.a. taxerings- och SRU-data (Stand- ardiserade RäkenskapsUtdrag) från . Med utgångspunkt i dessa definieras de fasta kostnaderna för samtliga företag. Detta kombi- neras med antagandena om hur många företag i respektive bransch kvali- ficerar för omställningsstödet och hur stort det genomsnittliga bortfallet i omsättning är för dessa företag. Den sammanlagda offentligfinansiella effekten för omställningsstödet beräknas uppgå till 2020, se tabell 2. Eftersom åtgärden föreslås vara begränsad till två måna- der uppstår ingen offentligfinansielleffekt eller därefter, utöver en försumbar förändring av statens ränteutgifter för stats- skulden. Tabell 9.2 Offentligfinansiell effekt av omställningsstöd diskuterar i sitt remissvar den offentligfinansiella Prop. 2019/20:181 beräkningen och finner inte anledning att i grunden ifrågasätta den bedöm- ning av de offentligfinansiella kostnaderna som redovisas i promemorian. Myndigheten finner heller ingen anledning att motsäga sig bedömningen att 180 000 företag kan vara berättigad till stöd, men betonar att det inte är sannolikt att alla företag som är berättigade till stöd också söker stöd. efterfrågar dock större transparens när det gäller de antaganden kring branschfördelning av berättigade som ligger till grund för beräkningen i promemorian. Även ESV saknar en närmare redovisning av beräkningen av de offentligfinansiella effekterna. Den offentligfinansiella effekten är osäker även om grunduppgifterna för företagen från är av god kvalitet. Osäkerheten beror bl.a. på antagandena om hur olika branscher påverkas i den rådande ekonomiska situationen. Det kommer löpande ny statistik och information om hur näringslivet påverkas till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Regeringen följer utvecklingen, men finner ingen anledning att ändra de antagandena som ligger till grund för beräkningen. Beräk- ningarna bygger på det generella antagandet att av samtliga företag kommer att vara berättigade till stöd. I de branscher som drabbas extra hårt antas andelen uppgå till . framför är det inte säkert att alla som är berättigade till stöd också söker stöd. Effekten av detta, liksom av skillnader inom och mellan olika bran- scher får dock anses rymmas inom den felmarginal som beräkningarna har. Enligt beräkningskonventioner är de en offentligfinansiell bruttoeffekt, dvs. den direkta effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande till följd av en regeländring. Vid beräkningen av offentligfinansiella effekter till följd av förändrade skatte- och avgiftsregler beräknas i vissa fall även s.k. indirekta effekter. Dessa uppstår om skatteändringen påverkar underlaget för andra skatter eller offentliga utgifter och därigenom påverkar de offentliga finanserna. Summan av bruttoeffekten och de indirekta effekterna utgör den offentlig- finansiella nettoeffekten. De företag som får omställningsstöd ska ta upp detta som en skattepliktig inkomst i inkomst av näringsverksamhet. Det gör att skattebasen för företagens inkomstskatt ökar. I den utsträckning som företagen redovisar ett positivt resultat 2020 kommer skatteintäkterna från skatt på företagsvinster (från aktiebolagen) och och statlig inkomstskatt (från delägare i handelsbolag och enskilda näringsidkare) att öka. I den utsträckning företagen redovisar ett negativt resultat kommer de förluster företagen kan rulla framför sig bli mindre. Detta påverkar åtgärdens sammanlagda effekt på de offentliga finanserna, som därigenom blir lägre än . Cirka 180 000 företag beräknas få Förslaget gynnar företag som på grund av spridningen av det nya coronaviruset drabbats av ekonomiska svårigheter och som uppfyller kraven för omställningsstödet. 2019/20:181 Omställningsstödet kan ges till företag och allmännyttiga ideella föreningar och stiftelser som har en omsättning som överstiger . Omsättningsgränsen gör att de allra minsta företagen, som ofta är av hobby- eller bisysslekaraktär, inte omfattas av stödet. Som tidigare framgått finns ca 500 000 företag som har en omsättning som överstiger . Av dessa bedöms ca 180 000 företag ta del av stödet. De flesta av dessa företag är små. har upp till 10 anställda och har mellan 10 och 49 anställda. Resten har fler än 50 anställda. Omställningsstödet utgår som en andel av företagets fasta kostnader. Andelen beräknas som av företagets procentuella omsättnings- minskning . Detta gäller för både små och stora företag. Stödet kan inte överstiga per företag. Detta takbelopp påverkar i huvudsak de största företagen som har höga fasta kostnader och, om de slår i taket, inte får kompensation i samma utsträck- ning som mindre företag. De ekonomiska konsekvenserna av spridningen av coronaviruset är påtagliga i stora delar av den svenska ekonomin, och företag i alla branscher bedöms få stöd. Vissa branscher har dock drabbats extra hårt och stödet bedöms därför i störst utsträckning ges till företag inom hotell- och restaurangbranschen, transportsektorn, resebranschen, detaljhandeln exklusive livsmedel, samt kultur och nöjesbranschen. Syftet med omställningsstödet är att underlätta för företag som på kort sikt har problem med att täcka sina fasta kostnader när intäkterna faller till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. På så sätt behöver företag som i grunden är livskraftiga inte tvingas att lägga ner sin verksamhet eller minska antalet anställda. Omställningsstödet kan beviljas om ett företags omsättning i procentuella termer har fallit . Detta tröskelvärde påverkar företagens konkurrensför- hållanden. Ett företag som tappat strax av sin omsättning behandlas i och med detta på ett annat sätt än det företag som tappat strax , trots att deras situation i praktiken är relativt likartad. Denna problematik finns oavsett vilket tröskelvärde som väljs. Nivån får anses vara en lämplig avvägning, eftersom ett mindre omsättningstapp är något som ett företag i normalfallet bör kunna hantera. Förslagets positiva konsekvenser för företagssektorn bedöms överstiga den gränsproblematik som ett tröskelvärde för med sig. Stödet kan sökas av företag i alla branscher och organisationsformer, och påverkar därför inte konkurrens- förhållandena mellan företag i denna dimension. Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund omfattas av stödet förutsatt att de uppfyller villkoren. Om de är helt eller delvis undantagna från skattskyldighet gäller dock inte kravet på godkännande för F-skatt. Däremot behöver ideella föreningar ha ett organisations- nummer som är fastställt senast vid utgången av 2019 för att ha rätt till omställningsstöd. Reglerna är inte utformade på ett sätt som bedöms medföra att särskild hänsyn behöver tas till små företag. Reglerna har en generell utformning som innebär att den mängd information ett företag behöver lämna ökar med verksamhetens omfattning. Det medför att mindre företag i de allra flesta fall behöver lämna en mindre mängd information än större företag. Företag som inte haft en omsättning har enligt Prop. 2019/20:181 förslaget ingen referensmånad att hänvisa till. därmed inte kunna ta del av detta stöd eftersom de inte kan anses ha haft en omsättningsminskning. Det innebär att nystartade företag som drabbats av de ekonomiska följderna av nya coronaviruset kan hamna i en svårare situation än företag som startat innan . 9.3.2Stödet bidrar till ett bättre fungerande näringsliv under corona-pandemin Företagen kan påverkas både direkt och indirekt av omställningsstödet. De företag som berörs direkt är sådana som förlorat så mycket i omsättning att de kvalificerar sig för omställningsstödet. Dessa företag får genom stödet hjälp med att betala fasta kostnader som finns kvar oberoende av att försäljningen minskat. Stödet kan även bidra till att företagen får bättre förutsättningar att ställa om verksamheten efter de nya omständigheter som råder under den uppkomna situationen. Eftersom stödet avser gångna månader minskar också risken för missbruk. Stödet kan även påverka en del företag indirekt, även om de själva inte är mottagare av stödet. Att företag som tappat en stor del av sin omsättning får hjälp att täcka sina fasta kostnader gör att samtliga företag i högre grad än annars kan lita på att kunder och leverantörer kan uppfylla ingångna avtal och andra förpliktelser. Stödet bidrar på detta sätt därmed till att näringslivet i högre grad kan fungera på ett normalt sätt trots de svårigheter corona-pandemin för med sig. I tabell 3 beskrivs genom några exempel hur storleken på omställnings- stödet beror på ett företags omsättningstapp och nivån på de fasta kostnaderna. Företag 1 har ett omsättningstapp på , som är gränsen för att kunna få stöd, och har fasta kostnader på . Omställningsstödet uppgår då till (0,75×0,31×500 000). Företag 2 har ett omsättningstapp på och fasta kostnader på . Stödet för detta företag blir (0,75×0,75×1 000 000). Företag 3 har ett omsättningstapp på och fasta kostnader på . Detta företag skulle utan nivåbegränsningen på få ett stöd på (0,75×0,9×300 000 000), men i och med att taket för maximal ersättning är uppgår stödet till detta belopp. Tabell 9.3 Omställningsstödet vid olika nivåer på omsättningstapp och fasta kostnader Fasta kostnader i kronor (exkl. Källa: Egna beräkningar. 9.3.3De administrativa kostnaderna beror på företagens storlek och nivån på stödet Företagarna anför i sitt remissvar att tidsåtgången för rapportering sanno- likt är underskattad. I synnerhet med tanke på att ansökningsperioden infaller är det troligt att förfaranden tar än vanligt. För att få del av omställningsstödet måste en ansökan lämnas in till . Ansökan lämnas elektroniskt och ska innehålla uppgifter om omsättning respektive 2019 samt uppgifter om de fasta kostnader som stödet avser. Många företag kan också behöva lämna ytterligare uppgifter, såsom försäkringsersättning eller annat statligt stöd för förlorad omsättning samt uppgifter om vinstutdelning eller återköp av egna aktier. Företag som ingår i en koncern måste även lämna vissa uppgifter om andra koncernföretag. För företag som det senaste räken- skapsåret redovisat en förlust, före finansiella poster, tillkommer ytter- ligare några uppgifter och beräkningar. Dessa företag måste göra en beräkning av bruttovinsten för perioderna respektive 2020. Om omställningsstödet överstiger är ett krav att uppgifterna intygas av revisor. Företagens kostnader består av den tid som får läggas på att samla in den information som krävs, att sammanställa den i en ansökan, följa och eventuellt komplettera ärendet samt i förekommande fall de direkta kostnaderna för intyg från revisor. Tidsåtgången för att samla in nödvändig information och att sammanställa den i ansökan till är svår att bedöma. Det bör dock vara stor skillnad i tidsåtgång mellan olika företag. För ett mindre företag som endast behöver lämna uppgifter om minskad omsättning och fasta kostnader bör tidsåtgången vara begränsad. För företag som ingår i en koncern och där det finns ytterligare information som är relevant för omställningsstödet är det troligt att sammanställningen fordrar flera timmars arbete. har dock i allmänhet större möjligheter att avsätta sådan tid. Även företag som redovisat en förlust föregående räkenskapsår behöver avsätta flera timmars arbete. Dessa företag måste göra en beräkning av bruttoresultatet respektive 2020. En beräkning som innefattar att utgifter för sålda varor och tjänster periodiseras. som behöver göra en särskild beräkning av bruttoresultatet uppskattas till , vilket motsvarar cirka 36 000 (av 180 000). Med beaktande av de stora inbördes skillnaderna i den grupp företag som är berättigade till stöd, uppskattas tidsåtgången för att uppfylla kraven i ansökan uppgå till mellan och .