prop · H70390 · 2020-03-19 00:00:00 — Höstens möte, som hölls i , hade stort fokus på en höjd nordisk klimatambition, bland annat som ett led i genomförandet av Vår vision 2030 och deklarationen om nordisk koldioxidneutralitet (Nordic Carbon Neutrality) som antogs av de nordiska 2019/20:90 statsministrarna . Nordisk synlighet under klimattoppmötet i (COP 25) diskuterades och en ministerdeklaration om hav och klimat antogs. Möjligheter och hinder för en ökad cirkulär ekonomi diskuterades också. Miljö- och klimatsektorn ledde arbetet med att genomföra deklarationen om nordisk koldioxidneutralitet. En utredning startades för att undersöka hur ländernas neutralitetsmål är utformade och för att identifiera potentialer för ökat samarbete. Arbetet med att genomföra det nya samarbetsprogrammet för miljö och klimat 2019–2024 inleddes. Merparten av arbetet sker i sex fasta arbetsgrupper med myndighetsrepresentanter samt i en ad hoc-grupp om hållbara städer och en särskild grupp om hav och klimat. fortsatte det svenska ordförandeskapsprojektet, Hållbara nordiska städer med fokus på klimatsmart mobilitet, att stödja omställningen till fossilfria och hållbara transporter. Projektet leds av och . Miljömärkningen Svanen fyllde . Fler produkter fick sin första märkning, bland annat utegym, skolor och produkter för giftfria förskolor. Produktgruppen bostäder fortsatte att växa. Satsningar gjordes på hållbar upphandling och samarbeten mellan näringsliv och studenter. för fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk för fiskeri och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk fortsatte sitt arbete utifrån gällande samarbetsprogram, framför allt med inriktning på hållbara livsmedelssystem och utvecklande av blå och grön bioekonomi. inleddes också med att utarbeta ett nytt samarbetsprogram , utifrån den nya visionen för . ministermötet ägde rum i . Fokus var klimatfrågor och utvecklandet av hållbara livsmedelssystem, samt den blå bioekonomin, användande av biologiska resurser från hav, sjöar och vattendrag. Under det isländska ordförandeskapet fortsatte samarbetet om fiskeri och vattenbruk i linje , med fokus på utvecklingen av fiskerinäringen och den blå bioekonomin. särskilt fokus under det isländska ordförandeskapet: hamnar, plast och Havets betydelse som kolsänka och ett ökat fokus på förlorade redskap var några områden inom fiskerinäringen som diskuterades under ministermötet i . Jord- och skogsbrukssamarbetet fokuserade sitt arbete på olika områden kopplade till klimat. Två arbetsgrupper följde upp torka och skogsbränder på jordbruksrespektive skogsområdet. skedde på ministermötet och samarbetet kommer att utvecklas för att öka de gröna näringarnas motståndskraft mot kommande klimatförändringar. Arbetet fortsatte även för att stärka ländernas samarbete om kolinlagring i Skr. 2019/20:90 jordbruksmark. Samnordisk skogsforskning (SNS) och Nordiskt Kontaktorgan for Jordbruksforskning (NKJ) arbetade intensivt med brådskande frågor inom klimat och miljö, bland annat med anledning av det extrema vädret. SNS och NKJ arbetade också med digitalisering och matchmaking mellan unga forskare för att lära och inspireras av varandra. SNS bistod även och gav stöd till en studie och kartläggning av jämställdheten i den nordiska skogssektorn. Det isländska ordförandeskapet arrangerade ett symposium om energidrycker. Syftet var att samla specialister inom forskning, kontrollmyndigheter, skolor och barnomsorg för att tillsammans diskutera de möjliga negativa hälsoeffekterna av energidrycker och koffein för unga. påbörjades arbete med att uppdatera de nordiska näringsrekommendationerna (NNR). Arbetet bedrivs i projektform under ledning av . Uppdateringen ska vara klar och ambitionen är att även miljöaspekter ska inkluderas. Samarbetet om antibiotikaresistens fortsatte . anordnades ett gemensamt möte i expert- och strategigrupperna för antibiotikaresistens i där förnyade mandat för båda grupperna diskuterades. Ett nytt mandat för strategigruppen godkändes . Programmet Ny nordisk mat bidrar till gemensamma nordiska satsningar där måltidsupplevelser och de nordiska värderingarna är en viktig del av profileringen. fick projekt om bland annat hållbar måltidsturism i landsbygder, främjande av odling och kommersialisering av gamla frösorter ekonomiskt stöd genom programmet. Under det isländska ordförandeskapet genomfördes också för tävlingen – Nordic Food Awards med deltagare från samtliga nordiska länder samt , och . Priset instiftades 2017 på initiativ av Ny nordisk mat för att stärka kunskapen om nordisk mat och de innovativa företagarna bakom den framgångsrika utvecklingen. Nordiskt genresurscenter (NordGen) är de nordiska ländernas gemensamma av växt- och djurgenetiska resurser med huvudkontor i . inleddes en process för att bygga nya lokaler, tillsammans med Akademiska hus. fortskred arbetet med att ta fram ett förslag på nytt hus för verksamheten. Det finns en arbetsplan för hur NordGen ska komma till rätta med eftersläpningen av arbetsuppgifter som funnits. Samarbetsministrarna sköt också till extra medel för detta . Arbetet med att byta datasystem löper på enligt plan och en ny strategi för NordGens arbete antogs . 3.8Ministerrådet för social- och hälsopolitik deltog för social- och hälsopolitik (MR-S) i arbetet med att ta fram Nordiska ministerrådets vision och strategiska prioriteringar –2024. fortsatte arbetet inom det svenska ordförandeskapsprojektet och omsorg på distans, som syftar till att utveckla innovativa lösningar för vård och omsorg på distans samt möjliggöra utbytande av e- recept över gränserna. publicerades en publikation med de 24 mest betydelsefulla digitala lösningarna inom vård och omsorg i de fem nordiska länderna. Rapporten vänder sig i första hand till beslutsfattare på olika nivåer men den kan även läsas av alla som är intresserade av vilka digitala lösningar som ger effekt inom vård och omsorg. Flera initiativ togs för att genomföra förslagen i den genomlysning som den tidigare isländske socialministern gjort av det nordiska samarbetet på det sociala området på beställning av MR-S. MR- S beslutade att gå vidare med förslagen att se över mandaten för institutionen välfärdscenter och för kommittéerna för nordisk social- och hälsostatistik, Nososko och Nomesko. MR-S beslutade även att gå vidare med ett förslag om de utmaningar som finns i glest befolkade områden. I de fall det är relevant ska erfarenheter från det svenska ordförandeskapsprojektet och omsorg på distans tas tillvara. Det årliga mötet i för arbetsliv (MR-A) genomfördes i . På ministermötet diskuterades utmaningar och lösningar i det nordiska arbetslivet utifrån en rapport från Internationella arbetsorganisationens () Global Commission on the Future of Work, där statsminister har varit medordförande. På mötet togs även beslut om att de nordiska arbetsmarknadsministrarna senare skulle skicka ett brev till den nytillträdda EU-kommissionären för sysselsättning där ett gemensamt synsätt på framtidens arbetsmarknad skulle lyftas fram. I anknytning till mötet ratificerade och även konvention nr. 189 om anständiga arbetsvillkor för hushållsarbete. I samband med ministermötet arrangerades också en konferens om framtidens arbetsmarknad tillsammans med för jämställdhet (MR-JÄM). I fokus stod frågor som hur den snabbt föränderliga arbetsmarknaden påverkar de nordiska länderna och deras arbetsmarknadsmodeller samt vad som krävs för att ska nå jämställdhet och hållbarhet i arbetslivet. generaldirektör och arbetsmarknadens parter deltog på konferensen och ministermötet. Konferensen i utgjorde den sista delen i ett flerårigt projekt som fokuserat på de framtida utmaningarna på arbetsmarknaden och blev det nordiska bidraget till hundraårsjubileum . lanserades en uppmärksammad studie av introduktionsprogrammen för nyanlända i , och . Studien genomfördes av en nordisk forskargrupp på uppdrag av Nordiska Skr. ministerrådets arbetsmarknadsutskott och det Nordiska samarbetsprogrammet för integration. Studien visade olika etableringsresultat för länderna beroende på när uppföljningen skedde. uppvisade bäst resultat på lång sikt, medan och uppvisade bättre etableringsresultat på kort sikt. samlades medlemmar i såväl ämbetsmannakommittén för arbetsliv som de nordiska arbetsmarknads-, arbetsmiljö-, och arbetsrättsutskotten. De möten som anordnades samlade ett 60-tal personer och en gemensam workshop anordnades med representanter från det pågående treåriga nordiska forskningsprojektet om framtidens arbetsliv som leds av den norska forskningsstiftelsen . genomfördes den nordiska konferensen ”The Working Conditions of Tomorrow” i . Konferensen var en uppföljning av seminariet om ordning och reda på arbetsmarknaden som arrangerade under det svenska ordförandeskapet i 2018. förnyades överenskommelsen mellan , och om stiftelsen nord, ett samarbete som anordnar och utvecklar utbildningar för arbetsmarknadens behov i de nordligaste delarna av , och . för jämställdhet (MR-JÄM) prioriterade arbetet med mäns våld mot kvinnor, konsekvenser av metoo-rörelsen, jämställdhet i arbetslivet, män och jämställdhet samt jämställdhet i Västnorden och . ansvarade för de nordiska ordförandeskapsaktiviteterna vid FN:s kvinnokommissions, Commission on the Status for Women (CSW), årliga möte. Bland annat anordnades ett sidoevenemang med de nordiska jämställdhetsministrarna i samarbete med UN Women och The Nordic Gender Effect at Work samt ett expertseminarium om sociala försäkringssystem. Dessutom undertecknade de nordiska jämställdhetsministrarna en deklaration om att främja jämställdhet globalt, för att uppnå det globala hållbarhetsmålet 5 om jämställdhet, som överlämnades till UN Womens generalsekreterare . Det årliga mötet i MR-JÄM hölls i och där deltog , jämställdhetsminister och minister med ansvar för arbetet mot diskriminering och segregation. På mötet beslutade de nordiska ministrarna att verka för lika rättigheter, behandling och möjligheter för hbtqi-personer i . Beslut fattades även om en nordisk forskningssatsning om sexuella trakasserier i arbetslivet. I samband med mötet arrangerades också, tillsammans med andra ministerråd, en internationell konferens om metoo-rörelsen. I fokus stod frågor som anledningen till metoo, varför rörelsen sett olika ut i olika länder samt hur rörelsen fortgått . 2019/20:90 MR-JÄM anordnade en konferens om framtidens arbetsmarknad tillsammans med ministerrådet för arbetsliv. I samband med konferensen arrangerades också ett internationellt seminarium om likalön tillsammans med Epic (Equal Pay International Coalition). lanserades rapporten of Nordic Fathers som MR-JÄM låtit ta fram. Nordiska pappor använder 10–av den totala föräldraledigheten. Rapporten undersöker varför och identifierar möjliga sätt att öka pappors andel av föräldraledigheten. Inom ramen för prioriteringen Jämställdhet i Västnorden och arrangerades en konferens om män och jämställdhet, föräldraledighet och omsorg på . Vid Arctic Circle i genomfördes också en paneldebatt på temat jämställdhet i . för digitalisering (MR-Digital) är ett så kallat ad hocministerråd, med ett tillfälligt mandat 2018–2020, som även inkluderar de baltiska länderna. Vid digitaliseringsministrarnas möte i utbyttes erfarenheter om bland annat strategier och initiativ för att digitalisera offentlig sektor och hur samarbetet om gränsöverskridande digitala tjänster skulle kunna stärkas. Generalsekreteraren informerade också om statusen för genomförandet av ministerdeklarationen Digital North 2018– 2020. Avslutningsvis ägde en politisk dialog med om införande av nordiska e-id rum. Dialogen föranleddes av att ställt två rekommendationer till MR-Digital (rek. 21-2017 och rek. 22- 2017). Vid digitaliseringsministrarnas möte i godkändes föreslagna prioriteringar och mål för MR-Digital –2024 och det danska inkommande ordförandeskapet presenterade planerna på att en ny ministerdeklaration, Digital North 2.0 ska undertecknas . Vidare diskuterades mål och prioriteringar för samarbetet om gränsöverskridande digitala tjänster, liksom samarbetet för att främja 5G- utvecklingen inom den nordisk-baltiska regionen. representerades vid mötet av energi- och digitaliseringsminister . gick MR-Digital vidare med genomförandet av de nordiska statsministrarnas deklaration om 5G, bland annat genom att anordna ett seminarium om 5G i med deltagare från mobiloperatörer, utrustningsleverantörer, regleringsmyndigheter och testbäddar. Med utgångspunkt i en kartläggning av befintliga 4G- och 5G-testbäddar i och diskuterades möjligheter att främja 5G-utvecklingen inom regionen. Inom MR-Digital pågår även projektet (Nobid) som ska utveckla funktioner för gränsöverskridande elektronisk identifiering i och . för ekonomi- och finanspolitik lanserades årets upplaga av (NEPR) på temat klimatpolitik i . Tidskriften ges ut på initiativ av de nordiska finansministrarna i syfte att göra aktuell ekonomisk-politisk forskning mer tillgänglig för beslutsfattare och för att uppmuntra en bredare diskussion om gemensamma ekonomisk-politiska frågor. I samband med lanseringen av rapporten anordnades seminarier i och . anordnades också ett seminarium i där artiklar för NEPR 2020 på temat finansmarknadsreglering och makroekonomisk stabilitet i presenterades. färdigställdes även rapporten immigrants into the Nordic labour markets som ger en översikt över befintliga åtgärder och tillvägagångssätt för att integrera invandrare på de nordiska arbetsmarknaderna. sammanställdes även den årliga nordiska konjunkturrapporten , som beskriver den makroekonomiska utvecklingen i de fem nordiska länderna utifrån tillväxtutveckling, konjunkturcykler och offentliga finanser. hölls ett nordiskt ministerrådsmöte i där huvudtemat var penningtvätt och terrorismfinansiering. På mötet diskuterades dessutom klimatfrågor, brexit och hur integrationen av invandrare på den nordiska arbetsmarknaden kan underlättas. för lagstiftningsfrågor hölls ett möte mellan de nordiska ländernas justitieministrar i . Vid mötet antogs en deklaration om samarbete i förhållande till utländska terroriststridande och en deklaration gällande fortsatt förstärkning och utveckling av samarbetet mot sexualbrott mot barn på internet. Diskussioner fördes om åtgärder mot korruption i gränsöverskridande situationer och erfarenheter av våldsbejakande högerextrema rörelser utbyttes. Beslut fattades om att arbeta vidare med frågorna. hölls en konferens om att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på internet. hålls ministermöten kring rättsliga frågor inom ramen för det nordiska samarbetet med . kommer att stå värd när de nordiska och baltiska justitieministrarna träffas 2020. Nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samordnade det informella nordiska (N5) och nordiskbaltiska (NB8) utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. prioriterade under sitt ordförandeskap frågor som rör säkerhetspolitik, mänskliga rättigheter och havsrätt. N5-samarbetet fortsatte att fokusera på närområdesfrågorna men inkluderade även samverkan i internationella frågor och utmaningar. Samarbetena inom ramen för det informella nordiska utrikespolitiska samarbetet och det nordisk-baltiska samarbetet är fortsatt högt prioriterade, inte minst i ljuset av den säkerhetspolitiska utvecklingen i närområdet. Under sessionsvecka möttes de nordiska statsministrarna, respektive utrikesministrarna, biståndsministrarna och de nordiska samarbetsministrarna. var statsminister värd för ett möte mellan de nordiska statsministrarna och företrädarna för de tre nordiska självstyrande områdena , och samt generalsekreteraren för . Fokus för mötet var det nordiska samarbetet inom klimat och miljö. var utrikesminister värd för ett informellt möte mellan de nordiska utrikesministrarna. Vid mötet diskuterades bland annat ett fördjupat nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete och utvecklingen i och . deltog utrikesminister vid ett informellt nordiskt utrikesministermöte i , . Dagen därpå, , deltog utrikesminister vid ett nordiskt-baltiskt utrikesministermöte i . Fokus för både det nordiska och det nordisk-baltiska mötet var närområdet, transatlantiskt samarbete, demokratifrågor, , och . anordnades ett utrikesministermöte mellan NB8-länderna och Visegrad-kretsen (, , och ) i Palanga, . De deltagande ministrarna diskuterade gemensamma säkerhets- och utrikespolitiska utmaningar, globala trender och frågor på den europeiska agendan. Det nordiska FN-samarbetet på det utrikespolitiska området är omfattande och tätt. Det finns ett starkt nordiskt stöd till säkerhetsrådskandidatur 2021–2022. I samband med session i enades de nordiska utrikesministrarna om att be särskilde utredaren , tidigare isländsk justitieminister, att ta fram en ny rapport om fördjupat nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete, som en uppföljning på den så kallade som publicerades . Nordiskt samarbete inom försvar och Försvarssamarbetet mellan de nordiska länderna vidareutvecklades inom Nordic Defence Cooperation (Nordefco) i linje med det strategiska styrdokumentet Vision 2025. tog över det roterande ordförandeskapet i Nordefco och var värd för regelbundna möten på såväl politisk som militär nivå. Under det svenska ordförandeskapet enades de nordiska försvarsministrarna om en mekanism för kriskonsultationer och informationsutbyte mellan försvarsdepartementen som kan användas i händelse av kris eller konflikt. Som Försvarsberedningen konstaterat bidrar det nordiska försvarssamarbetet till förutsägbarhet, främjar fredlig utveckling och höjer tröskeln för militära incidenter och konflikter. ingicks ett avtal mellan de fem nordiska länderna om samarbete om alternativa landningsbaser, vilket även omfattar bestyckade stridsflygplan. , , och undertecknade även ett underavtal om försörjningstrygghet inom materielområdet. Under svensk ledning genomfördes flygövningen Exercise på så kallad flaggnivå –. Vidare har initiativ tagits för att identifiera möjliga samarbetsprojekt inom de militära delarna av området Totalförsvar. och bidrog även inom ramen för Nordic Mobile Training Teams till FN:s insats Minusma genom en utbildningsinsats i syfte att höja soldaters grundläggande soldatfärdigheter. var också ordförande i det försvarspolitiska forumet Norra gruppen som utöver de nordiska och baltiska länderna omfattar , , och . 5.2 Nordiskt samarbete om samhällets krisberedskap Det nordiska krisberedskapssamarbetet fortsatte i enlighet med de så kallade Hagadeklarationerna. Samarbetet syftar till att stärka de nordiska ländernas förmåga att motstå och hantera allvarliga olyckor och kriser som kan drabba ett eller flera länder i . firade under året 10-årsjubileum. Ett ministermöte genomfördes i där ministrar med ansvar för krisberedskapsfrågor antog Hagadeklarationernas utvecklingsmål –2021 och Oslokonklusioner. ministrarna enades om en fortsatt utveckling av det nordiska samarbetet om hantering av skogsbränder, nödkommunikation och arbetet med att förebygga och hantera olyckor och kriser med kemiska, biologiska, radiologiska eller nukleära ämnen. konsekvenser för beredskapsarbetet lyftes också upp som viktiga att 2019/20:90 beakta. Ministrarna såg också framtida behov av att utveckla civil-militär samverkan, öka kunskapen om hybrida aktiviteter och att i större utsträckning uppmärksamma Nordområdena. En målsättning med Hagasamarbetet är att åstadkomma kostnadseffektiva lösningar, bland annat genom att de nordiska länderna ser över vilka resurser man kan dela vid en nödsituation. 6 Bilateralt nordiskt samarbete Samarbetet mellan och är omfattande och relationen är Detta avspeglas i det nära bilaterala samarbetet i utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiska frågor, EU-frågor, FN-frågor samt handel Besöksutbytet fortsatte vara omfattande på alla nivåer och ett stort antal svenska ministrar och statssekreterare hade överläggningar med sina finländska kollegor. 2019 ordförande i . Det finländska ordförandeskapet bidrog till ett intensivt besöksutbyte mellan länderna. Statsminister gjorde sitt första utlandsbesök under sin andra mandatperiod som statsminister till . Besöket fokuserade på framtida möjligheter till fördjupat bilateralt samarbete och dialog inom EU- och utrikespolitiken. deltog utrikesminister vid högnivådialogen Hanalys i tillsammans med utrikesminister . mötet diskuterades bland annat det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet, arktiska frågor, de transatlantiska relationerna och aktuella statsminister besökte , kort efter att den nya finländska regeringen tillträdde. första bilaterala besök utomlands gick enligt tradition till . september besökte utrikesminister för överläggningar Samtalen kretsade kring det fördjupade svensk-finska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet, säkerhetsläget i vårt närområde, , EU, FN och kärnvapennedrustning. Försvarssamarbetet mellan och är det mest långtgående och intar i det avseendet en särställning. försvarssamarbetet syftar till att stärka och nationella försvar och ländernas förmåga att agera militärt tillsammans. omfattar operationsplanering och förberedelser för gemensamt operativt användande av civila och militära resurser i olika scenarier, t.ex. i händelse av territoriella kränkningar och väpnade angrepp. fördjupade försvarssamarbetet fortsatte i enlighet med det Bland annat genomfördes i november en scenariobaserad övning på ministernivå, en så kallad Table Övningen baserades på ett fiktivt scenario med en konflikt Bland annat diskuterades möjligheter för gemensamt Skr. 2019/20:90 militärt agerande och former för politiskt beslutsfattande i händelse av en Regeringen fortsatte stödja nordiskt samarbete för finsk-svenska projekt med medel, bland annat i , samt projektet i , som syftar till att stärka svenskundervisningen i finskspråkiga skolor. och har ett mycket gott och nära samarbete. fortsatte det intensiva besöksutbytet mellan och på alla politiska nivåer. besökte utrikesminister för överläggningar med utrikesminister . besökte utrikesminister för att hålla en föreläsning på och inviga den svenska ambassadens nya lokaler. Ett möte hölls också med utrikesminister . Samtalen inkluderade svensk-norska relationer, närområdet, freds- och konfliktmedling och aktuella FN-frågor. gav stöd för den norska kandidaturen till för perioden –2022. är fortsatt, vid sidan av , viktigaste handelspartner. Den totala handeln med är emellertid större än vad både export- och importsiffrorna för varor visar. Till detta kommer gränshandeln som bedöms uppgå till . En arbetsgrupp med representanter från respektive regeringskansli träffades i för att diskutera gränshinder och handelshinder. Försvarssamarbetet mellan och har stärkts. Pågående verksamhet innefattar bland annat säkerhetspolitiska diskussioner liksom erfarenhetsutbyte, om till exempel totalförsvar och personalförsörjning. Regeringen fortsatte stödja norsk-svenska projekt med medel för nordiskt samarbete. Stöd gavs bland annat till vars programverksamhet syftar till att främja det svensk-norska samarbetet och öka kunskaperna om ländernas samhällsliv, språk och kultur. Kurs- och konferensanläggningen är nationalgåva till som tack för den humanitära hjälpen under . De mycket goda förbindelserna mellan och kännetecknas av vår gemensamma historia, den geografiska närheten och det omfattande handelsutbytet. Efter det danska Folketingsvalet intensifierades besöksutbytet på regeringsnivå mellan och . statsminister , utrikesminister , försvarsminister och biståndsminister besökte för möten med sina svenska kollegor. 2019/20:90 , landsbygdsminister och socialförsäkringsminister besökte för möten med sina danska motparter. Den 16–besökte Kronprinsessparet , tillsammans med en företagsdelegation med drygt 20 företag. Fokus låg på främjande av grön omställning, infrastruktur och välfärdsteknologi. Från regeringens sida deltog socialminister . Den integrationsprocess som har vuxit fram i sedan öppnande är fortsatt mycket viktig för de svenskdanska förbindelserna. uppmärksammas 20- årsjubileum.