prop · H703147 · 2020-04-16 00:00:00 — 34Centralmuseer är ett samlingsbegrepp för elva statliga museimyndigheter och fyra stiftelser med statliga bidrag, med totalt 32 museer och filialer. 35Myndigheten för kulturanalys, Besöksutveckling för de centrala museerna 2018, 2019, s. 18. 36Endast museer utan tidsseriebrott ingår i det statistiska underlaget. I gruppen museer som infört fri entré ingår åtta museer: , Flygvapenmuseum, , , , , och . Gruppen museer som inte gjort någon förändring av sin entréavgift består av elva museer: Forum för levande historia, , , , Svindersvik, , , , , och 37Myndigheten för kulturanalys, Besöksutveckling för de centrala museerna 2018, 2019, s. 10. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tillsammans står för cirka 2,7 miljoner besök – inte omfattas av fri entré-reformen. På en övergripande nivå har fri entré av allt att döma lett till fler museibesök jämfört med före reformen. Hur mycket besöken ökat till de museer som omfattas av fri entré-reformen varierar, vilket tabell 1 visar. Vad gäller den statistik som presenteras i tabellen måste några särskilda omständigheter beaktas. För ett fåtal museer saknas uppgifter om verksamhetsbesök . Livrustkammaren, och ArkDes räknar inte verksamhetsbesök.38 Några museer har gjort stora förändringar i utställningsverksamheten med fri entré, vilket avspeglas i statistiken.39 Det ska också noteras att införde fri entré på eget initiativ 2012. Moderna museets filial i har alltid haft fri entré. För dessa två museer märks inte heller samma besökstrend som för övriga, även om upplevde en viss initial effekt av att fri entré uppmärksammades i medier i samband med att reformen infördes. Notera också att förändringen -som uppges för och ArkDes, endast avspeglar förhållandet att antalet anläggningsbesök var högre 2016 jämfört med och 2018, och alltså inte att besöksantalet skulle ha sjunkit efter införandet av fri entré. Sammanfattningsvis råder det inget tvivel om att museibesöken blivit fler efter fri entré och att det vid flera av de berörda museerna har varit fråga om en kraftig ökning. I vilken utsträckning besöken motiverats av fri entré, och i vilken utsträckning de påverkas av andra faktorer, går dock inte att säga med säkerhet utifrån den här statistiken. 38Moderna museet och ArkDes delar byggnad och räknar anläggningsbesök gemensamt. Museerna bedömer att de inte kan räkna verksamhetsbesök på ett tillförlitligt sätt. Livrustkammaren har endast museiverksamhet i sin anläggning och bedömer att automatiskt räknade anläggningsbesök ger en god bild av verksamhetsbesöken. Källa: Besöksutveckling för de centrala museerna 2018, 2019, s. 39, 43 och 69. 39Kungliga myntkabinettet stängde för allmänheten för att förbereda en flytt till . Livrustkammaren stängde en av sina basutställningar och öppnade en ny utställning . stängde en utställning på 2018 för att 2020 kunna ge plats åt en ny utställning. R I K S R E V I S I O N E N F R I E N T R É T I L L S T A T L I G A M U S E E R Tabell 1 Besöksutveckling verksamhetsbesök –2018 (2016–2018) (2015–2016) (2015–2017) (2015–2017) Statens museer för världskultur **** (2015–2017) *Hela eller stora delar av museet stängda. **Ändrat räknemetod . ***Rapporterar eller mäter inte besök. ****Osäker kvalitet. †Siffrorna avser anläggningsbesök. Källa: bearbetning av ”Excelfil: Tabeller och figurer: Besöksutveckling för de centrala museerna 2018”, (hämtad ). 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Oklart om fri entré breddat publiken Besöken till de museer som har infört fri entré har alltså, med ett par undantag, ökat kraftigt. Innebär det också att det har kommit fler nya besökare eller är det snarare samma besökare som tidigare och som går oftare? Eller är det både och? Den frågan är svårare att ge ett tydligt och tillförlitligt svar. Kulturanalys har genomfört en fördjupad analys av förändrade besöksmönster. För att ingå i analysen måste museernas publikundersökningar och statistik för verksamhetsbesök uppfylla följande fem kriterier:40 •En tillförlitlig metod för räkning av verksamhetsbesök •En fullständig tidsserie, 2015–2018, för verksamhetsbesök •Fler än 500 respondenter i publikundersökningarna 2017 och 2018 •En svarsfrekvens på per fråga i publikundersökningarna •Värden för minst två av frågorna i publikundersökningarna Av de sammanlagt 32 museer som omfattas av uppdraget är det endast 5 som uppfyller samtliga urvalskriterier, varav 3 har fri entré: , och . I korthet indikerar de fördjupade sammanställningarna för 2016 och 201741 att publiktillströmningen sedan reformens införande främst utgjorts av en redan museivan publik av unga vuxna, pensionärer, besökare från närområdet () och turister.42 Inga skillnader i besöksmönster mellan museerna med respektive utan entréavgift med avseende på kön, ålder och geografisk hemvist kan identifieras.43 noterades emellertid en ökning av den museiovana publiken till och , där det med museiovan avses besökare som inte besökt något annat museum . Museerna attraherar olika publik Även om det inte går att, utifrån befintlig statistik, avgöra om publiksammansättningen på de museer som omfattas av fri entré-reformen har förändrats, vill vi ändå lyfta fram att museerna sinsemellan har olika publik med avseende på kön, ålder, utbildningsnivå och besöksvanor samt fördelning mellan inhemska besökare och turister. Översikten nedan återger i korthet Kulturanalys 40Myndigheten för kulturanalys, Besöksutveckling för de centrala museerna 2018, 2019, s. 19. 41Myndigheten för kulturanalys, Besöksutveckling för de centrala museerna 2016, 2017; Besöksutveckling för de centrala museerna 2017, 2018. 42Myndigheten för kulturanalys definierar en museivan besökare som en besökare som besökt minst ett museum . Myndigheten för kulturanalys, Besöksutveckling för de centrala museerna 2017, 2018, s. 16. 43Myndigheten för kulturanalys, Besöksutveckling för de centrala museerna 2018, 2019, s. 23. R I K S R E V I S I O N E N F R I E N T R É T I L L S T A T L I G A M U S E E R uppföljning av besöksstatistiken för 2018.44 Vi har dock utelämnat de museer som inte omfattas av vår granskning, Urvalet omfattar endast vuxna eftersom underlaget för yngre åldrar inte är statistiskt representativt. Könsfördelningen bland museibesökarna är på det stora hela relativt jämn, med en viss övervikt av kvinnliga besökare (i genomsnitt). och har störst andel besökare som är män () medan har lägst andel manliga besökare (). Den genomsnittliga åldersfördelningen bland vuxna museibesökare har en övervikt av besökare i de yngre åldersgrupperna jämfört med befolkningens faktiska åldersfördelning. De yngsta besökarna 19–utgör den största ålderskategorin på i , och samt ArkDes och i . Besökare i motsatt ände av åldersspannet, det vill säga , återfinns i störst utsträckning på , och . Ålderskategorin 30–, där många småbarnsföräldrar finns, är störst på , Flygvapenmuseum och . De vuxna museibesökarna är generellt sett högutbildade. På samtliga museer har majoriteten av de vuxna besökarna minst tvåårig eftergymnasial utbildning, jämfört för befolkningen i genomsnitt. ArkDes och i , och har högst andel besökare med eftergymnasial utbildning. Lägst andel har och Flygvapenmuseum, men även där har besökarna högre utbildning än genomsnittet för befolkningen. På samtliga museer är en övervägande majoritet av besökarna vana museibesökare, i betydelsen att de har gjort minst ett annat museibesök . Även här finns dock viss variation. hade 2018 högst andel besökare som inte besökt något annat museum , , medan konstmuseerna i samt och ArkDes hade högst andel mycket museivana besökare som gjort fler än tio museibesök. Var besökarna kommer ifrån varierar också mycket mellan museerna. Många museer med fri entré får sin största publik från det egna närområdet (kommunen och länet). Inhemska besökare, alltså från det egna närområdet eller övriga landet, dominerar på de flesta museer. På och ArkDes, och Livrustkammaren utgörs dock majoriteten av de vuxna besökarna av utländska turister. 44Myndigheten för kulturanalys, Besöksutveckling för de centrala museerna 2018, 2019, s. 12–17. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har genomfört följande intervjuer inom ramen för granskningen. Tabell 2 Genomförda intervjuer Enhetschef, två handläggare med ansvar för museifrågor, budgetsamordnare Enhetschef, två handläggare Chef , enhetschef, Överintendent, chef verksamhetsstöd, chef museigemensamma frågor, chef museet, chef , tf. bruksmuseum, chef , chef Statens centrum för arkitektur Överintendent, bitr. och design (ArkDes) administration och utveckling, Överintendent, stabschef, handläggare Överintendent, chef för museigemensamma Statens museer för världskultur publika möten, kommunikations- och marknadschef, stabschef, bitr. avdelningschef publika möten, bitr avdelningschef innehåll och lärande Statens museer för världskultur Ekonomiansvarig, chef för museienheten, Överintendent, chef avdelningen för lärande, chef avdelningen för verksamhetsstöd Chef avdelningen för lärande, chef R I K S R E V I S I O N E N F R I E N T R É T I L L S T A T L I G A M U S E E R Chef stabsavdelningen, chef Chef pedagogiska enheten, chef publika avdelningen, ansvarig för Chef , senior rådgivare, Myndighetschef, två utredare 52 R I K S R E V I S I O N E N FRI ENTRÉ TILL STATLIGA MUSEER Fri entré till statliga museer infördes . har museibesöken ökat och museerna delvis fått en ny publik. har granskat om regeringen har skapat tillräckliga förutsättningar för reformens genomförande. Vi har också granskat om museerna har genomfört reformen på ett ändamålsenligt sätt och om fri entré har påverkat museernas förutsättningar för att utföra sina olika huvuduppdrag. Granskningen visar att fri entré underlättar för museerna att nå ut till besökare som annars inte skulle ha kommit till dem. Museerna har också, givet de förutsättningar som de har fått av regeringen, arbetat för att alla besökare ska få ett bra bemötande och en bra upplevelse av sitt besök. Vår granskning visar dock att fri entré-reformens syfte och mål uppfattas som otydliga av museerna. Det får konsekvenser för såväl museernas genomförande av reformen som möjligheterna till meningsfull uppföljning. Reformen har också förändrat de ekonomiska förutsättningarna för museerna, vilket kan medföra risker för kvaliteten i museernas verksamhet. För att fri entré ska fungera effektivt som verktyg för att stimulera till museibesök framöver, behöver styrningen förtydligas och uppföljningen utvecklas. Annars kan reformen få negativa konsekvenser för museernas olika verksamheter. Det ansvaret vilar både på regeringen och på museimyndigheterna. Inte minst behöver regeringen och museerna utveckla en samsyn om hur besöksutvecklingen ska följas upp på ett meningsfullt sätt. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om fri entré till statliga museer