prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — I allt väsentligt motsvaras dessa av avsättningar till Kärnavfallsfonden och Insättnings- garantifonden. En stor del av värdepapperen är statsobligationer och andra instrument utgivna av . I resultaträkningen för staten elimineras normalt inomstatliga finansiella intäkter och kostnader. I detta fall skulle detta dock leda till att saldot i resultaträkningen påverkades kraftigt mellan åren av att avsättningar till fonder påverkas av intäkter eller kostnader som elimineras. Därför behålls den orealiserade värdeförändringen i resultaträkningen, som avsättningen till fonder redovisas med det belopp som respektive myndighet rapporterat, så att saldot i princip inte påverkas. I balansräkningen elimineras däremot det bokförda värdet av innehavet av statspapper mot statsskuld. Mellanskillnaden påverkar nettoförmögenheten. innehav av utsläppsminskningsenheter inom ramen för Kyotoprotokollet befinner sig under Kyoto- protokollet (2013–2020). Avräkning för perioden kommer att ske efter 2020, då de totala utsläppen ska avräknas mot den tilldelade mängden utsläpp. De totala utsläppen består av utsläppen som hanteras i EU:s utsläppshandels- system (EU ETS) och under ansvarsfördelningsbeslutet (ESD). Inom ramen för program för internationella klimatinsatser har haft i uppdrag att för räkning stötta klimatprojekt i utvecklingsländer genom de flexibla mekanismerna under Kyotoprotokollet. Genom dessa klimatprojekt har förvärvat utsläppsminskningsenheter som verifierats, certifierats och utfärdats av FN. Regeringen begärde i budgetpropositionen för 2020 bemyndigande att annullera de utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod 2013–2020 och som levererats till fram och 2018, vilket motsvarar drygt 6,4 miljoner utsläppsminskningsenheter (prop. 2019/20:1, bet. 2019:20:MJU1, rskr. 2019/20:122). 3.4.2Redovisningsprinciper för statens budget Statens budget redovisas enligt de principer som följer av budgetlagen och beslut om budgeten. Enligt budgetlagen omfattar statens budget alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. Statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto på inkomsttitlar och anslag, med undantag för inkomster som har beslutat ska specialdestineras till en viss verksamhet. Utgifter i statens budget redovisas mot anslag medan inkomsterna redovisas mot inkomsttitlar. Utgifter för transfereringar redovisas det år då betalning sker, medan förvaltningsutgifter redovisas det år som kostnaderna hänför sig till. Övriga utgifter redovisas det budgetår som utgifterna hänför sig till. Enligt budgetlagen redovisas inkomster av skatter och avgifter det år intäkterna hänför sig till. Övriga inkomster redovisas det budgetår som inkomsterna hänför sig till. Universitet och högskolor tillämpar en särskild modell för redovisning mot anslag. Andra avvikelser från generella principer kan förekomma enligt beslut. Till skillnad från vad som gäller för resultat- och balansräkningen, där olika redovisnings- metoder och principer för specifika poster förklaras i detta avsnitt, finns för budgetens anslag och inkomsttitlar riksdagsbeslut och motiveringar som har redovisats för i budgetpropositionen eller andra propositioner. Utöver anslagen och inkomsttitlarna innehåller statens budget en post för nettoutlåning och en kassamässig korrigeringspost. Riksgälds- kontorets nettoutlåning utgörs av den totala förändringen av in- och utlåning till myndigheter, affärsverk, vissa statliga bolag och fonder respektive andra stater. Den kassamässiga korrigeringsposten på utgiftssidan är nödvändig för att budgetens saldo ska visa statens lånebehov. Ett negativt budgetsaldo ger ett positivt lånebehov, dvs. en ökning av statsskulden, medan ett positivt budgetsaldo ger ett negativt lånebehov, dvs. i de flesta fall en minskning av statsskulden. 3.4.3Skillnader mellan resultaträkningen och statens budget Statens budget och resultaträkningen skiljer sig åt såväl i avgränsning och struktur som i redovisningsprinciper. Ett exempel på skillnader i avgränsningen är affärsverken som ingår i resultaträkningen, men som till övervägande del ligger utanför statens budget. Affärsverken och andra verksamheter där avgifter och bidrag får disponeras i verksamheten redovisas i resultaträkningen, medan de endast påverkar budgeten till den del verksamheterna påverkar statens lånebehov. Redovisningsprinciperna i statens budget är blandade. Statens budget innehåller redovisning av in- och utbetalningar (kassamässigt), för vissa anslag eller inkomsttitlar innehåller den kostnader och intäkter och för några innehåller den utgifter och inkomster. Redovisningen i resultaträkningen sker i sin helhet enligt bokförings- mässiga grunder, dvs. den består av intäkter och kostnader. Saldot i statens budget redovisas dock helt kassamässigt. I tabellen nedan sammanfattas några av skillnaderna mellan resultaträkningen och statens budget. Statens budget har en ändamålsstruktur där anslagen är grupperade i utgiftsområden och inkomsttitlarna i inkomsttyper. Resultaträkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträkningen och statens budget går därför ofta inte att göra, utan dokumenten kompletterar varandra. Jämförelse mellan resultaträkningen och statens budget Offentligrättsliga avgifter på inkomsttitel Avgift av tillfällig natur eller mindre Erhållna bidrag som används i Ingen påverkan på anslag Transfereringar (lämnade bidrag m.m.) Avsättningar för framtida förpliktelser Löner, varor och tjänster Intäkt/kostnad enligt Andel av företagsvinst/förlust Orealiserad valutavinst/förlust och Resultaträkningen visar verksamhetens totala intäkter och kostnader . Balansräkningen visar den ekonomiska ställningen, dvs. tillgångar och skulder per . För vissa kapitaltransaktioner påverkas endast balansräkningen av händelser i statens budget medan resultaträkningen är oförändrad. Exempel på detta är anslag för investeringar och utlåning, eller inkomsttitlar för återbetalning av lån. En stor principiell skillnad är att i resultaträkningen elimineras alla ekonomiska mellanhavanden mellan myndigheter. I statens budget bruttoredovisas sådana transaktioner i de flesta fall som utgifter på anslag och inkomster på inkomsttitel. En annan stor skillnad är att ålderspensionsavgifterna från andra än statliga myndigheter bruttoredovisas som intäkter i resultaträkningen, som de faktiska utbetalningarna av pensioner i ålderspensionssystemet redovisas som kostnader. I statens budget nettoredovisas däremot ålderspensionsavgifterna efter avdrag för utbetalningarna till pensionssystemet, inklusive premiepensionssystemet. Utbetalningarna av pensioner till enskilda framgår inte av statens budget. Direkta skatter på arbete Summa Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Särskild löneskatt, egenavgifter m.m. Summa Indirekta skatter på arbete Skatt på kapital, hushåll Övriga skatter på kapital Summa Skatt på kapital Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på alkohol och tobak Skatt på energi och miljö Övriga skatter på konsumtion och insatsvaror Summa Skatt på konsumtion och insatsvaror Restförda och övriga skatter Intäkter som förs till fonder Avgift till public service Summa Restförda och övriga skatter Summa Totala skatteintäkter före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2018 Avgår: Kommunala skatter Avgår: Avgifter till ålderspensionssystemet (inkomstpension) Summa Statens skatteintäkter före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2018 Statens skatteintäkter enligt avgränsningen i statens budget Tillkommer, avgränsningsskillnader m.m. Eliminering av statliga myndigheters avräknade moms Eliminering av statens arbetsgivaravgifter Eliminering av särskild löneskatt på pensionskostnader Eliminering av myndigheters skatter m.m. Justering för värdereglering av restförda skatter Summa Total före justering Justering till belopp enligt ÅRS 2018 Skatteintäkterna såsom de avgränsas i resultaträkningen ökade med (1,) jämfört med . Skatteintäkterna redovisas fullt periodiserade, dvs. det år intäkterna hänför sig till. Eftersom många skatter för ett kalenderår beslutas först i samband med den årliga inkomsttaxeringen, är det slutliga utfallet för skatteintäkterna inte känt förrän efter det aktuella årets utgång. Redovisningen av skatter i årsredovisningen för staten grundas därför till viss del på prognoser. Skillnaden mellan det definitiva utfallet och den prognos som redovisas i årsredovisning för staten kan för enstaka skatter vara stor. Det gäller främst bolagens inkomstskatt och hushållens skatt på kapitalvinster. Avvikelsen för de totala skatterna är däremot liten och uppgår som regel till mellan av de slutliga skatteintäkterna. Den övergripande analysen utgår från de totala skatteintäkterna, som beräknas till och som ska jämföras med totalt enligt den nu aktuella bedömningen av skatteintäkter för . Det innebär en ökning med varav kommunernas del är Med den nuvarande bedömningen av skatteintäkterna avseende 2019 är ökningen av statens skatter, inklusive avgifter till ålderspensionssystemet, därmed . Ökningen förklaras framför allt av högre arbetsgivaravgifter, mervärdesskatt och företagens inkomstskatter. Skattesänkningar minskar intäkterna från de direkta skatterna på arbete De direkta skatterna på arbete, nettot av inkomstskatter, allmän pensionsavgift och skattereduktioner, minskade med jämfört med . Kommunernas skatteintäkter ökade med medan statens intäkter minskade med . Minskningen av statens intäkter förklaras bl.a. av att beslutade om att höja jobbskatteavdraget, utöka grundavdraget för pensionärer samt att skiktgränsen för den statliga inkomstskatten skulle höjas. Sammantaget innebär besluten skattesänkningar om varav påverkade kommunernas inkomstskatter4. Minskningen förklaras även av regeringens förslag att enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag ges möjlighet att öka avsättningen till periodiseringsfonder avseende beskattningsåret 20195. Den viktigaste skattebasen för inkomstskatten är utbetalda löner som ökade jämfört med ca Den lägre ökningstakten förklaras av att arbetade timmar minskade medan de ökat med . De indirekta skatterna på arbete ökade med , vilket är en betydligt lägre ökningstakt jämfört året innan. Även för dessa intäkter förklaras den lägre ökningstakten av att arbetade timmar minskat. De statliga myndigheternas arbetsgivaravgifter är inomstatliga och har eliminerats vid beräkning av skatteintäkterna. Elimineringen bruttoredovisas i tabellen ovan. 4 Sammantaget är effekterna av regeländringarna neutral för kommunerna eftersom de får kompensation via det generella statsbidraget. 5 Lagrådsremiss ”Ytterligare åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset” (prop. 2019/20:151, bet 2019/2020:FiU55, rskr.2019/20:204” Svag ökning av intäkter av hushållens skatt på kapital Hushållens kapitalskatter uppgick till vilket är mer än 2018. Både utdelningsinkomsterna och ränteutgifterna ökade medan kapitalvinsterna var oförändrade. Intäkter av företagens inkomstskatt ökade med Skatt på företagsvinster ökade med eller jämfört med en ökning om 2018. Den lägre ökningstakten 2018 förklaras av att den utländskt avräknade skatten var ovanligt stor detta år. Svag ökning av intäkterna från mervärdesskatt Skatt på konsumtion och insatsvaror ökade med jämfört med Det är intäkterna från mervärdesskatt och energiskatt som förklarar den svagare ökningen. Intäkterna från mervärdesskatt ökade med jämfört med året innan. Den lägre ökningstakten förklaras till största delen av konsumtion och investeringar i kommunsektorn. I beloppet mervärdesskatt, , ingår återbetald mervärdesskatt till statliga myndigheter med som har eliminerats. Detta är en inomstatlig transaktion som elimineras för att inte påverka det konsoliderade utfallet i statens resultaträkning. Intäkter av skatt på alkohol och tobak minskade Intäkterna av skatt på alkohol och tobak minskade med . Svag ökning av intäkter från skatt på energi och miljö Intäkterna av skatt på energi och miljö ökade med , vilket är lägre än normalt. Den låga ökningen mellan åren förklaras av ändrade periodiseringsregler för intäkter från skatt på elektrisk kraft. Ändringen innebar att skatteintäkterna baserades på 14 månaders uppbörd i stället . Utan denna ändring skulle intäkterna av skatt på energi och miljö 2019 ökat med . Intäkterna av skatt på vägtrafik ökade Intäkterna av skatt på vägtrafik ökade med . Ökningen avser fordonsskatten vilket delvis förklaras av det införda bonus-malus-systemet, med en högre fordonsskatt för bilar med CO2-utsläpp över per kilometer. Ändringen innebar att registreringen av nya bilar ökade mycket , vilket påverkade fordonsskatten . Intäkter av skatt från spelverksamhet ökade Överskottet från AB uppgick till vilket var en minskning med . Minskningen förklaras av att den svenska spelmarknaden avreglerades 2019. För de delar som avreglerats betalar skattskyldiga som har en spellicens av behållningen. uppgick dessa intäkter till . Sammantaget uppgick intäkterna från skatt på spel till jämfört med 2018. Avgiften till public service finansieras public service med en skatt. Skatten betalas av skattskyldiga som har en beskattningsbar inkomst och som högst uppgår Sammantaget uppgår skatteintäkterna till . Eftersom resolutionsavgiften minskar som juridiska personer anstånd att betala skatt ökar är de totala intäkterna under gruppen Restförda och övriga skatter i princip oförändrad mellan åren. Ökade intäkter av inkomstskatt Kommunernas del av skatteintäkterna, inkomstskatt och fastighetsavgift, ökade med medan ålderspensionssystemets avgifter ökade med . Statens arbetsgivaravgifter har eliminerats sköter uppbörden av skatter och redovisar den både i statens resultaträkning och i statens budget. Staten betalar ut de skatter och avgifter som tillhör kommunsektorn och ålderspensionssystemet löpande för att sedan slutreglera dem när beskattningen är fastställd. Den redovisning av skatteintäkter som görs i resultaträkningen skiljer sig på några punkter från den som görs på inkomstsidan i statens budget. I budgeten görs omföringar och en finare indelning av vissa poster för att tydligare redovisa fördelningen mellan olika skatteslag etc. Den del av ålders- pensionsavgiften som går till premiepensionssystemet läggs i resultaträkningen till skatteintäkterna, trots att systemet ses som en del av hushållssektorn i national- räkenskaperna (se avsnitt 3.4). En annan väsentlig skillnad jämfört med statens budget är att arbetsgivaravgifter som staten betalat till sig själv elimineras i resultaträkningen. Kommunalekonomisk utjämning och kommunmoms bruttoredovisas I resultaträkningens skatteintäkter ingår den kommunalekonomiska utjämningen som nettoredovisas på utgiftssidan i statens budget. Inkomstutjämningsavgift och kostnadsutjämningsavgift från kommuner och landsting på sammanlagt nettoredovisas under anslaget för kommunalekonomisk utjämning. Det innebär att utgifterna för statsbidrag till kommunerna minskats med motsvarande belopp på statens budget. I resultaträkningens skatteintäkter ingår också mervärdes- skatt med för kommuner och landsting som nettoredovisas på inkomstsidan i statens budget. I resultaträkningen har den kommunalekonomiska utjämningen och kommunmomsen bruttoredovisats, vilket innebär att både inkomster och transfereringar till kommuner är högre än i statens budget . I kolumnen för jämförelsetalen redovisas för varje skatteslag de utfall som beräknats efter det att beskattningen av inkomster slutförts. Detta överensstämmer med motsvarande redovisning av utfallet på statens budget. Jämförelsetalen avviker något för varje enskilt skatteslag från de belopp som beräknades när resultaträkningen togs fram, eftersom de baseras på senare utfallsinformation. Tre justeringsbelopp har lagts till i ovanstående tabell så att överensstämmelse även uppnås med de periodiserade skatter som redovisades i årsredovisningen för staten 2018. Skatteintäkterna 2018 blev lägre än beräknat Skatteintäkterna 2018 blev lägre jämfört med den beräkning av skatt som gjordes . Intäkterna av skatt på kapital blev 7,1 miljarder kronor lägre än beräkningen . Det förklaras främst av att skatt på företagsvinster blev lägre. Hushållens skatt på kapital blev lägre till följd av lägre kapitalvinster. Intäkter från skatt på energi blev däremot högre, vilket förklaras av ändrade periodiserings- regler. Kommunernas skatteintäkter blev lägre och statens skatteintäkter lägre. Not 2 Intäkter av avgifter och andra ersättningar (-2005 exkl. BA och SI) Intäkter av avgifter och andra ersättningar Intäkter av avgifter och andra ersättningar ökade med eller . Intäkter av avgifter i offentligrättslig verksamhet ökade med och är av posten. Intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet ökade med och utgör drygt hälften av posten. Andra ersätt- ningar ökade med och utgör av posten. Staten tar in avgifter för att tillhandahålla varor och tjänster, och den som betalar avgiften får därmed en motprestation. Avgifterna är antingen offentligrättsliga eller avgifter för uppdragsverksamhet. Offentligrättsliga avgifter är s.k. tvingande eller betungande avgifter som staten med stöd av författning kan ta ut av enskilda. Avgifter för uppdragsverksamhet är samtliga avgifter som inte är offentligrättsliga. Det omfattar försäljning av varor och tjänster som är frivilligt efterfrågade. Hit räknas också de avgifter som myndigheter under vissa förutsättningar får ta ut enligt det generella bemyndigandet i 4 § avgiftsförordningen (1992:191). Andra ersättningar ses inte som avgifter eftersom den som betalar ersättningen i princip inte erhåller någon motprestation såsom för en avgift. De största förändringarna av de offentligrättsliga avgifterna rör och Transportstyrelsen. avgifter ökade med . Det beror främst på ökade avgiftsintäkter för banavgifter. tar framför allt ut banavgifter som är obligatoriska för de aktörer som trafikerar järnvägen och där intäkterna går till drift och underhåll av järnvägen. Transportstyrelsens avgifter har ökat med , vilket i huvudsak beror på ökade avgifter såväl som ökad volym inom vägtrafikområdet inklusive trafikregistret. Transportstyrelsen tar ut avgifter inom sjöfarts-, luftfarts-, järnvägs- och vägtrafikområdet för bl.a. tillsyn, tillstånd och registerhållning. Inom luftfartsområdet finns också avgifter för säkerhetskontroll vid svenska flygplatser, flygplatsers utrustningskostnader för kommunikation, navigation och övervakning inom flygtrafikledningstjänst och undervägsverksamheten (flygtrafiktjänst en route). Övrigt om intäkter av offentligrättsliga avgifter Totalt redovisar omkring 120 myndigheter offentligrättsliga avgifter, i en mängd olika verksamheter. avgifter omfattar grundavgifter i allmänna och enskilda mål och avgifter i mål om betalningsföreläggande m.m. Lantmäteriet redovisar avgifter inom fastighetsbildningsområdet och expeditionsavgifter för inskrivningsverksamheten, t.ex. ansökan om lagfart vid köp av fastighet. tar ut avgifter för framför allt passhantering, nationella och tillståndsgivning. avgifter omfattar främst farleds- och lotsavgifter. tar framför allt ut s.k. undervägsavgifter som fastställs av och beräknas på en kombination av antal flygningar, luftfartygets vikt och flugen sträcka. Intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet ökade Det är framför allt , , och som visar ökade intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet. och har däremot lägre intäkter. Avgifterna i uppdragsverksamhet ökade med . Det beror främst på en ökning av intäkter i investerings- och reinvesteringsprojekt. uppdragsverksamhet består i övrigt huvudsakligen av försäljning av järnvägsmateriel till de entreprenörer som bygger och underhåller de statliga järnvägarna och el till de olika bolag som bedriver tågtrafik. tar ut avgifter från regionnätsföretag, stora elproducenter och balansansvariga. Avgifterna ökade med främst till följd av att grundavgiften för förbrukning och produktion avseende de balansansvariga höjdes med . Avgiftsintäkterna i Försvarsmaktens uppdragsverksamhet ökade med . Det avser i huvudsak verkstäderna som överfördes efter verksamhets- övergången från . intäkter av uppdragsverksamhet ökade med . Det beror bl.a. på ökade intäkter i isbrytningsverksamheten, försäljning av räddningshelikoptrar samt ökade intäkter inom sjö- och flygräddningsverksamheten från både Eurocontrol och Försvarsmakten. intäkter av uppdragsverksamhet avser i huvudsak konsulttjänster samt ersättning från intressebolaget traffic Control () för tillhandahållande av personal, kontrollcentraler och teknisk utrustning för NUACs utförande av flygtrafiktjänst i det övre luftrummet (en route) på uppdrag av . intäkter av uppdragsverksamhet minskade med till följd av att fr.o.m. har återtagit verksamheten och själv utför tjänsten från denna tidpunkt. tar mest ut avgifter från AP-fonderna för administration av inkomstpensionssystemet och administration av premiepensionssystemet. Pensions- myndighetens intäkter av uppdragsverksamhet minskade med 123 miljoner konor vilket framför allt rör avgiftsintäkter avseende administration av inkomstpensions- systemet. Övrigt om intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet Totalt redovisar omkring 172 myndigheter avgifter för uppdragsverksamhet. tar huvudsakligen ut vårdavgifter för ungdomsvård. intäkter av avgifter för uppdragsverksamhet består av garantiavgifter. intäkter för uppdragsverksamhet består av fakturering av levererade tjänster och produkter. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden från hyresgäster. De tar även in intäkter hänförliga till hyresgästanpassningar, som vidarefaktureras hyresgäst. , och tar ut studieavgifter från studieavgiftsskyldiga studenter, vissa s.k. tredjelandsmedborgare. De redovisar även intäkter i sin uppdragsverksamhet i samband med uppdragsutbildning och forskning, tidskrifter och publikationer samt rådgivning och annan liknande service. tar huvudsakligen ut hyror och arrenden från hyresgäster, men bedriver även annan uppdragsverksamhet, såsom konsultverksamhet. tar emot avgifter från AP-fonderna och premiepensionssystemet för arbete med uppbörd av ålderspensionsavgifter m.m. Intäkter av andra ersättningar ökade något , och visar de största ökningarna av intäkter av andra ersättningar, medan Kammarkollegiet visar en minskning av andra ersättningar. Statens skolverks andra ersättningar är främst återbetalda statsbidrag. Statens skolverks ökning med beror på ökade återkrav främst inom bidrag som gäller vuxen yrkesinriktad vuxenutbildning och återkrav för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Statens fastighetsverks andra ersättningar avser framför allt reavinst från försäljning av fastigheter. ökade dessa intäkter med . andra ersättningar ökade med och avser återbetalningar av bidrag på avslutade anslag. Kammarkollegiet redovisar mindre som andra ersättningar än föregående år. Det beror på att Kammarkollegiet hade en engångsintäkt vid försäljning av Apoteksgruppen i . Övrigt om intäkter av andra ersättningar Totalt redovisar omkring 177 myndigheter intäkter av andra ersättningar. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens andra ersättningar är finansieringsavgifter som arbetslöshetskassorna betalar. redovisar i huvudsak böter som andra ersättningar. svenska kraftnäts andra ersättningar är huvudsakligen ersättning från kapacitetsavgifter. Not 3 Intäkter av bidrag EU-bidrag med delat förvaltningsansvar Garantifonden för jordbruket, EGFJ Jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, EJFLU Havs- och fiskerifonden, EHFF Regionala utvecklingsfonden, ERUF2 Regionala utvecklingsfonden, ERUF2 Fonden för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt, Asyl-, migrations- och integrationsfonden, AMIF Fonden för inre säkerhet, ISF Interregionala bidrag (Interreg) Bidrag till transeuropeiska nätverk, Erhållna bidrag vid universitet och högskolor (exklusive bidrag (exklusive bidrag från EU) Erhållna bidrag vid övriga myndigheter (exklusive bidrag från