prop · H703115 · 2020-03-12 00:00:00 — 2019/20:115 förfaranden för överensstämmelse med och genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning för produkter (se faktapromemoria 2017/18:FPM44). Förordningen antogs av . 36.5Förordning om ömsesidigt erkännande av varor lade kommissionen fram ett förslag till ny förordning om principen om ömsesidigt erkännande av varor (se faktapromemoria 2017/18:FPM45). Förordningen antogs av rådet . meddelade kommissionen att den inre marknaden är en unik tillgång som kräver ett nytt politiskt åtagande (se faktapromemoria 2018/19:FPM20). Meddelandet visade på mervärdet av EU:s inre marknad och kvarstående hinder som motverkar en fortsatt integrering. Vid konkurrenskraftsrådet antogs slutsatser om en ny inriktning för den inre marknaden som binder samman alla relevanta politikområden och fördjupar och förstärker den inre marknaden. Ett EU-sakråd anordnades för att diskutera svenska prioriteringar för arbetet med framtidens inre marknad. informerades och samråd med ägde rum . En referensgrupp för frågor som rör den inre marknaden inrättades med ett första möte . I meddelandet om den inre marknaden från kommissionen (se faktapromemoria 2018/19:FPM20) inkluderades även åtgärder för att förbättra styrningen, delaktigheten och den internationella genomslagskraften hos det europeiska standardiseringssystemet. I kommissionens arbetsprogram aviserades en uppföljning av de åtgärder som inkluderades i meddelandet. 36.8Förordning om nya standardformulär för offentlig upphandling publicerades kommissionens förordning (EU) 2019/1780 om fastställande av standardformulär för offentliggörande av meddelanden om offentlig upphandling och om upphävande av förordning (EU) 2015/1986. Syftet bakom de nya annonseringsformulären är att öka tillgängligheten för företag att hitta upphandlingsannonser, minska den administrativa bördan för upphandlande myndigheter och enheter, förbättra faktaunderlaget om offentlig konsumtion och göra offentlig upphandling mer öppen. 36.9.1Offentlig land-för-land-rapportering i redovisningsdirektivet Iapril lämnade kommissionen ett förslag till offentlig land-för-land- rapportering om skatt (se faktapromemoria 2015/16:FPM81). Förslaget ställer krav på vissa multinationella företag verksamma inom EU att rapportera om sin världsomspännande verksamhet. Förslaget togs upp för allmän inriktning i . En majoritet för att anta en allmän inriktning till förslaget nåddes inte. Frågan om rättslig grund för förslaget diskuterades också i . Samråd med ägde rum . 37 Fri rörlighet för varor 37.1Rådsslutsatser om cirkulär ekonomi inom byggsektorn Beslut om rådsslutsatser om cirkulär ekonomi inom byggsektorn fattades vid konkurrenskraftsrådet . De handlade om att möjliggöra cirkulär ekonomi inom en sektor som har en hög energiförbrukning och betydande koldioxidutsläpp. Rådsslutsatserna ger även vägledning inför en eventuell översyn av byggproduktförordningen . ståndpunkt är att det finns ett stort behov av en övergång till en klimatneutral och mer cirkulär ekonomi inom byggsektorn. Samråd med ägde rum . 37.2Typgodkännande av och marknadskontroll över motorfordon Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om fordons generella säkerhet och skydd för oskyddade trafikanter (se faktapromemoria 2017/18:FPM110). och rådet nådde en preliminär överenskommelse och uppgörelsen antogs slutgiltigt i rådet . 38.1Ändringar i förordningen om tilläggsskydd för läkemedel presenterade kommissionen ett förslag om ändring i förordningen om tilläggsskydd för läkemedel (se faktapromemoria 2017/18:FPM118). Ändringsförordningen antogs och trädde i kraft . informerades och samråd med ägde rum . 38.2EU:s anslutning till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar avslutades förhandlingarna om förslaget om att EU ska ansluta sig till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (se faktapromemoria 2017/18:FPM163). Samråd med ägde rum . 38.3Direktiv om vissa onlinesändningar av tv- och radioprogram avslutades förhandlingarna om direktivet om fastställande av bestämmelser för utövandet av upphovsrätt och närstående rättigheter tillämpliga på vissa av programföretagens onlinesändningar och vidaresändningar av tv- och radioprogram (se faktapromemoria 2016/17:FPM12). Överenskommelsen med antogs av rådet och direktivet trädde i kraft . Samråd med ägde rum . 38.4Direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden avslutades förhandlingarna om direktivet om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (se faktapromemoria 2016/17:FPM11). Överenskommelsen med antogs av rådet och direktivet trädde i kraft . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om programmet för den inre marknaden. Programmet syftar till att stärka den inre marknaden genom att sammanföra verksamheter som tidigare finansierats genom separata program. har förhandlingar pågått mellan rådet och . I rådsslutsatserna från underströks behovet av en omfattande och långsiktig strategi för EU:s industripolitik. Detta följdes upp av konkurrenskraftsrådet som antog rådsslutsatser där medlemsstaterna uppmanar kommissionen att ta fram en långsiktig industristrategi med en tydlig vision för . Strategin ska enligt medlemsstaterna omfatta alla relevanta policyområden och åtföljas av en handlingsplan och en mekanism för att övervaka genomförandet. Överläggning med näringsutskottet och samråd med ägde rum . 40.1Direktiv om revidering av fyra konsumenträttsdirektiv Ett direktiv om revidering av fyra direktiv på konsumenträttsområdet antogs vid (se faktapromemoria 2017/18:FPM81). De direktiv som berörs är direktiven om oskäliga villkor i konsumentavtal, konsumentskydd i samband med prismärkning av varor som erbjuds konsumenter, otillbörliga affärsmetoder och konsumenträttigheter. Överläggning med civilutskottet ägde rum . Information lämnades till civilutskottet . Samråd med ägde rum . 40.2Direktiv om grupptalan för att skydda konsumenternas kollektiva intressen Kommissionen lämnade ett förslag till ett direktiv som dels ersätter ett befintligt direktiv om förbudsförelägganden, dels innebär 2019/20:115 EU-gemensamma regler om möjligheter för organisationer och myndigheter att föra talan om gottgörelse för en grupp konsumenters räkning (se faktapromemoria 2017/18:FPM82). Rådet enades om en allmän inriktning vid konkurrenskraftsrådet . Överläggning med ägde rum . Information lämnades till civilutskottet . Samråd med ägde rum . 41 Forskning och innovation antog konkurrenskraftsrådet en partiell allmän riktlinje för förslaget till förordning för ramprogrammet för forskning och innovation, Horisont . Inför beslut om en partiell allmän inriktning för det särskilda programmet avgav en röstdeklaration. Anledningen var en skrivning i ett av de operativa målen. I målet anges att deltagande i programmet ska breddas, vilket innebär att särskild hänsyn ska tas till deltagare från medlemsstater med lägre FoI-kapacitet. Det står i strid med excellensprincipen, som har drivit hårt i förhandlingen. avstod därför från att rösta om det särskilda programmet för Horisont . nåddes överenskommelse mellan rådet och om de delar av förordningen för Horisont som täcktes av den partiella allmänna riktlinjen. I överenskommelsen ingick att beslutet om det särskilda programmet endast skulle vara rådets beslut. Vid konkurrenskraftsrådets möte antogs ytterligare två delar kring förordningen för Horisont . Det handlade dels om de inledande skälen, dels om bilaga IV om synergier mellan Horisont och andra EU-program. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum , maj, . Samråd med ägde rum , maj, . Kommissionens förslag till förordning om inrättande av ett europeiskt för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning omfattar inrättande av ett nätverk av nationella samordningscentrum för cybersäkerhetsfrågor (se faktapromemoria 2018/19:FPM11). Förslaget utgår från att när samhället blir alltmer beroende av digital teknik ökar också riskerna för allvarliga cyberincidenter. Framtida säkerhet förutsätter bl.a. att teknikens och näringslivets förmåga att skydda unionen mot cyberhot stärks. Frågan togs upp för information på . Förordningen om den europeiska försvarsfonden (se faktapromemoria 2017/18:FPM153) överenskoms efter trilogförhandling , förutom två artiklar om associerade länder och fondens budget. Informationstillfälle med försvarsutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . presenterade kommissionen sitt förslag till omarbetning av förordning om det för innovation och teknik (EIT) samt förslag till beslut om nytt strategiskt innovationsprogram för EIT (se faktapromemoria 2018/19:FPM56). EIT inrättades 2008 med syfte att bemöta stora samhällsutmaningar och förbättra EU:s innovationsförmåga och innovationsresultat genom integrering av kunskapstriangelns tre sidor, utbildning, forskning och innovation. EIT uppnår dessa mål främst genom sina kunskaps- och innovationsgrupper. EIT är en integrerad del av kommissionens förslag om inrättande av Horisont . Vid konkurrenskraftsrådet antogs en partiell allmän riktlinje för förordningen. Överläggning med utbildningsutskottet ägde rum . Samråd med EU-nämnde ägde rum . 41.5Euratoms forsknings- och utbildningsprogram Förslag till förordning för Euratoms forsknings- och utbildningsprogram för perioden –2025 presenterades (se faktapromemoria 2017/18:FPM155). Flera medlemsstater har haft kraftiga invändningar mot kommissionens förslag. Den svåraste frågan att lösa har handlat om en formulering kring att programmet skulle kunna leda till ett klimatneutralt energisystem. Överläggning med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum . Vid konkurrenskraftsrådets möte kunde medlemsstaterna inte enas om förordningen. Frågan gick därmed tillbaka för behandling på teknisk nivå. 41.6Rådsslutsatser om EU:s uppdaterade bioekonomistrategi I rådsslutsatserna som presenterades välkomnas den holistiska, tvärsektoriella ansatsen i den uppdaterade europeiska strategin för bioekonomi . Vidare uppmanas medlemsstaterna och kommissionen att genomföra strategin utan dröjsmål. 2019/20:115 uppmanas att ge råd till medlemsstaterna kring att finna synergier i finansieringen av genomförandet, bl.a. genom strukturfonderna. Rådsslutsatserna antogs vid konkurrenskraftsrådet . Samråd med ägde rum . 42 Den europeiska rymdpolitiken 42.1Förordning om inrättande av EU:s rymdprogram och rymdprogrambyrå nåddes en överenskommelse mellan rådet och om delar av en förordning om inrättande av EU:s rymdprogram och rymdprogrambyrå (se faktapromemoria 2017/18:FPM154). DEL 8 TRANSPORT, TELEKOM OCH 43.1.1Fonden för ett sammanlänkat Förhandlingar om en ny förordning för Fonden för ett sammanlänkat (CEF) för perioden har fortlöpt. slöts en partiell överenskommelse mellan rådet och om regelverket. Överenskommelsen innebär bl.a. att TEN-T korridoren – förlängs genom vidare till i och i . förlängs korridoren –genom in till . Utestående frågor, som i huvudsak är budgetrelaterade, förhandlas inom EU:s fleråriga budgetram. godkände medlemsstaterna projekt som beviljades medfinansiering inom utlysningen CEF MAP 2018. Två projekt med svenska intressen beviljades medfinansiering med sammanlagt . godkände medlemsstaterna projekt i utlysningen CEF 2019 Transport, där ytterligare tre projekt med svenska intressen beviljades medfinansiering med sammanlagt . 43.1.2Påskyndat förverkligande av det transeuropeiska transportnätet Smart TEN-T Förslaget presenterades och syftar till att främja och förenkla genomförandet av transeuropeiska transportnät (TEN-T). Under förhandlingarna i rådet har förslagets tillämpningsområde avgränsats betydligt. För svenskt vidkommande omfattas endast järnvägslänken mellan och . Rådet antog en allmän inriktning på . Information och överläggning i trafikutskottet samt samråd med ägde rum . 43.1.3Direktivet om kombinerade transporter Kommissionen presenterade , som en del av paketet för rörlighet, ett förslag till ändringar av direktivet om kombinerade transporter (se faktapromemoria 2017/18:FPM29). Direktivet reglerar transporter där inledande eller avslutande del sker på väg och mellanliggande delar på järnväg eller till sjöss. har förhandling mellan rådet och inletts. 2019/20:115 43.1.4 Förordning om elektronisk godstransportinformation Kommissionen lämnade förslag till en ny förordning om elektronisk godstransportinformation (eFTI), se faktapromemoria 2017/18:FPM116. Syftet med förordningen är att införa en skyldighet för behöriga myndigheter i medlemsstaterna att godta elektronisk godstransportinformation och att säkerställa driftskompatibilitet för itsystem som används för utbyte av sådan information. Rådet antog sin ståndpunkt vid . Trilogförhandlingar inleddes och en preliminär överenskommelse mellan rådet och nåddes . informerades och samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade reviderade rättsakter om tillträde till transportyrket och godstransportmarknaden, kör- och vilotider, färdskrivare, utstationering av förare inom vägtransportområdet samt om avgifter på tunga godsfordon för användningen av vissa infrastrukturer (eurovinjettdirektivet). De fyra rättsakterna redovisas i faktapromemoriorna 2016/17:FPM101, 2016/17:FPM103, 2016/17:FPM104 och 2016/17:FPM107. nådde rådet och en preliminär överenskommelse om rättsakter om tillträde till transportyrket och godstransportmarknaden, kör- och vilotider, färdskrivare och utstationering av förare. informerades om eurovinjettdirektivet . Överläggning hölls med skatteutskottet . Samråd med ägde rum . 43.2.2Direktiv om främjande av rena och energieffektiva vägtransportfordon Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av direktivet om främjande av rena och energieffektiva vägfordon (se faktapromemoria 2017/18:FPM28). Det övergripande syftet med förslaget är att förstärka den offentliga upphandlingens betydelse för att främja marknadsintroduktionen av rena och energieffektiva vägfordon. och rådet nådde en preliminär överenskommelse och rättsakten antogs slutligt . presenterade kommissionen ett förslag om ändringar i tågpassagerarförordningen (se faktapromemoria 2017/18:FPM14). antogs en allmän inriktning. civilutskottet ägde rum och information lämnades . 2019/20:115 nämnden informerades och samråd ägde rum . 43.2.4Direktiv om förvaltning av vägars säkerhet Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av direktiv om förvaltning av vägars säkerhet (se faktapromemoria 2017/18:FPM112). Syftet med förslaget är att minska antalet omkomna i vägtrafikolyckor inom EU. och rådet nådde en preliminär överenskommelse och uppgörelsen antogs i rådet . 43.2.5Brexit – vägtransporter av gods och passagerare Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om gemensamma bestämmelser för att säkerställa grundläggande förbindelser när det gäller transporter av gods och passagerare på väg med anledning av utträde ur unionen (se faktapromemoria 2018/19:FPM30). och rådet antog förordningen . Förordningen trädde i kraft och börjar tillämpas från och med dagen efter den dag då fördragen upphör att vara tillämpliga på enligt artikel 50.3 i fördraget om Europeiska unionen. Eftersom tidsfristen för utträde ur EU har förlängts i två omgångar antogs ytterligare en rättsakt som ändrar grundrättsaktens tidsgränser för giltighet. 43.3.1Förordning om en kontaktpunkt för fartygsrapportering Kommissionen presenterade förslag till ny förordning om inrättande av en europeisk kontaktpunkt (Single Window) för fartygsrapportering (se faktapromemoria 2017/18:FPM115). Förhandlingar mellan rådet och Europaparlament inleddes och en preliminär överenskommelse nåddes . Förordningen trädde i kraft . 43.3.2Direktiv om minikrav på utbildning för sjöfolk Kommissionen presenterade förslag på ändring i direktivet om minimikrav på utbildning för sjöfolk. Förhandlingar mellan rådet och Europaparlament inleddes och en preliminär överenskommelse nåddes . Direktivet trädde i kraft . 2019/20:115 43.3.3 Förhandlingar om rådsslutsatser om havet pågick under andra halvan av året. Rådsslutsatserna antogs på rådet för allmänna frågor . Rådsslutsatserna ger en samlad bild över rådets övergripande avsikter kring förvaltningen av haven. 43.3.4Direktiv om mottagning av avfall från sjöfart Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av direktiv om mottagning av avfall från sjöfart (se faktapromemoria 2017/18:FPM53). presenterade kommissionen ett förslag till förordning om skydd av konkurrensen inom luftfarten (se faktapromemoria 2016/17:FPM111). Den nya förordningen antogs . 43.4.2Brexit – grundläggande flygförbindelser Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om gemensamma bestämmelser för grundläggande flygförbindelser med anledning av utträde ur EU (se faktapromemoria 2018/19:FPM29). Syftet var att fastställa tillfälliga åtgärder för att reglera luftfartsförbindelser mellan och efter ett utträde ur EU vid händelse av avsaknad av ett utträdesavtal. och rådet antog förordning (EU) 2019/502 . Förordningen trädde i kraft och börjar tillämpas från och med dagen efter den dag då fördragen upphör att vara tillämpliga på enligt artikel 50.3 i fördraget om Europeiska unionen. Eftersom tidsfristen för utträde ur EU har förlängts i två omgångar antogs ytterligare en rättsakt som ändrar grundrättsaktens tidsgränser för giltighet. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om vissa flygsäkerhetsaspekter med anledning av utträde ur EU (se faktapromemoria 2018/19:FPM28). Förslaget motiverades av att avsaknaden av giltiga certifikat skulle kunna få stora konsekvenser för luftfarten om lämnar EU utan ett utträdesavtal. Den nya förordningen (2019/494) trädde i kraft och börjar tillämpas från och med dagen efter den dag då fördragen upphör att vara tillämpliga på enligt artikel 50.3 i fördraget om Europeiska unionen. antog kommissionen, efter att ha fått stöd från , en rekommendation om it-säkerhet i 5G-nät, där medlemsstaterna uppmanades att genomföra nationella riskbedömningar och se över nationella åtgärder. De ombads också att arbeta tillsammans på EU-nivå med en samordnad riskbedömning och en gemensam verktygslåda med riskreducerande åtgärder. Vid antogs slutsatser om betydelsen av 5G för ekonomi och behovet av att hantera säkerhetsrisker för 5G. Samråd i ägde rum . Förhandlingarna om en förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i samband med elektronisk kommunikation (se faktapromemoria 2016/17:FPM70) var föremål för en lägesrapport vid samt en lägesrapport vid . Samråd med ägde rum och . 44.2.1Förordning med program för ett digitalt presenterades ett förslag till förordning om inrättande av programmet för ett digitalt för perioden –2027 (se faktapromemoria 2018/18:FPM147). En partiell överenskommelse mellan rådet och nåddes . informerades och i samma månad ägde också samråd med rum. Kommissionen presenterade ett meddelande om att skapa förtroende för människocentrerad artificiell intelligens (AI) (se faktapromemoria 2018/19:FPM48). meddelandet det arbete som den inrättade högnivåexpertgruppen för AI utfört med att ta fram etiska riktlinjer för AI och uppmuntrar berörda parter att följa kraven och att testa listan med riktlinjer för bedömning av deras praktiska tillämpning för att skapa rätt förtroendemiljö för en framgångsrik utveckling och användning av AI. 2019/20:115 44.2.3 Direktiv om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn Kommissionen presenterade ett förslag om ändring av direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. Rådet och nådde en överenskommelse om förslaget och direktivet trädde i kraft . Förhandlingarna om en förordning om energimärkning för däck (se faktapromemoria 2017/18:FPM109) har avslutats efter att en överenskommelse mellan rådet och nåddes . informerades och samråd med ägde rum . DEL 9 JORDBRUK, FISKE OCH 46 Den gemensamma jordbrukspolitiken 46.1Reform av den gemensamma jordbrukspolitiken presenterade kommissionen ett reformförslag för den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) efter 2020. Reformpaketet omfattar tre förordningar som presenterades på rådsmötet (se faktapromemoria 2017/18:FPM140). Målsättningen är att fatta beslut om reformpaketet . Förslaget diskuterades på samtliga rådsmöten . Framstegsrapporter presenterades av ordförandeskapen på rådsmöten respektive . Överläggning med miljö- och jordbruksutskottet ägde rum och och information gavs , mars, april, juli, oktober, . Samråd med ägde rum , mars, april, maj, juni, juli, oktober, . 46.2Övergångsregler för den gemensamma jordbrukspolitiken Kommissionen presenterade förslag till övergångsregler för GJP i form av två övergångsförordningar (se faktapromemoria 2019/20:FPM9). Detta eftersom förslaget till nytt regelverk för GJP efter 2020 inte hinner beslutas för att möjliggöra ett införande av den nya politiken 2021. Förslaget innebär i stora drag att nuvarande regelverk förlängs med . Kommissionen presenterade förslaget till ny förordning . Syftet är främst att anpassa reglerna till EUF-fördraget, särskilt när det gäller kommissionens möjligheter att besluta om ändringar i förordningen. I förslaget harmoniseras även skyddade beteckningar för spritdrycker med reglerna för livsmedel. Rådet beslutade om den nya förordningen . 2019/20:115 46.4 Otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan Rådet antog slutsatser om att stärka jordbrukarens position i livsmedelskedjan och att arbeta mot otillbörliga affärsmetoder. Kommissionen föreslog ett direktiv . Rådet nådde en överenskommelse med . Direktivet antogs och medlemsstaterna har därefter på sig att införliva direktivet. 47 Den gemensamma fiskeripolitiken 47.1Nödåtgärder för östlig torsk i () presenterade vetenskapliga råd för fiskbestånden i inför . Av ICES råd framgår att beståndssituationen för det östra torskbeståndet i är mycket bekymmersam med en ovanligt hög naturlig dödlighet, låg produktivitet, låg biomassa och med få stora individer. En snabb återhämtning av bestånden till hållbara nivåer kan inte förväntas ske givet dåliga miljöstatus. Mot bakgrund av den allvarliga beståndssituation för det östra torskbeståndet i beslutade kommissionen om nödåtgärder för östlig torsk (EU 2019/1248). Nödåtgärderna innebar ett förbud mot riktat fiske av östlig torsk och att endast oundvikliga bifångster tillåts av östlig torsk under återstoden av 2019. Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om reglering av fiskemöjligheter för torsk, lax, sill, skarpsill och rödspätta i (se faktapromemoria 2019/20:FPM3). överenskommelse om förslaget om fiskemöjligheterna i för nästkommande år nåddes vid jordbruks- och fiskerådet den 14–. Den slutliga överenskommelsen innebar ett fortsatt förbud mot riktat fiske av östlig torsk och att endast begränsade bifångster av östlig torsk tillåts samt en sänkning av alla svenska fiskemöjligheter i Överenskommelsen innebär även att stängningar införs under både den östra och den västra torskens huvudsakliga lekperiod i både östra och västra samt att fritidsfisket fortsätter att regleras på EU-nivå i hela . Överenskommelsen innebar även åtgärder vad gäller felrapportering av lax. Fiskemöjligheterna och de relaterade åtgärderna fastställdes i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer och den fleråriga förvaltningsplanen för torsk, sill och skarpsill i , Östersjöplanen, tillämpades för de arter som omfattas Överläggning i miljö- och jordbruksutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om reglering av fiskemöjligheter för bestånden i EU:s vatten i , och samt för fiskemöjligheter i vatten utanför EU som fastställs inom ramen för regionala fiskeriorganisationer eller som förhandlas fram i samråd med tredjeländer (se faktapromemoria 2019/20:FPM7). En politisk överenskommelse om förslaget om fiskemöjligheterna nåddes vid jordbruks- och fiskerådet .