prop · H80358 · 2020-11-26 00:00:00 — Regeringen anser att det kan bero på skälen för att en rektor vill upphöra med tidigare betygsättning om ett beslut om upphävande av sådan betygsättning enbart ska omfatta kommande årskullar som ännu inte har fått tidigare betyg eller om beslutet även ska omfatta elever som redan har fått terminsbetyg i årskurs 4 i den skolenhet som rektorn ansvarar för (årskurs 5 om skolenheten ingår i specialskolan). Med hänsyn till detta bör det inte slås fast i lagen att ett sådant beslut alltid ska ha en viss omfattning utan det bör vara upp till rektorn att avgöra om beslutet enbart ska omfatta kommande årskullar som ännu inte har fått tidigare betyg eller om det även ska omfatta elever som redan har fått terminsbetyg. Regeringen vill dock betona att eftersom beslutet om tidigare betygssättning omfattar två årskurser bör en rektor ha goda skäl att upphäva betygssättningen för elever som redan fått betyg i en årskurs. Detta beslut bör tas efter noggranna överväganden avseende förutsättningarna på den aktuella skolenheten och med fokus på att ge eleverna kontinuitet i uppföljningen av deras kunskapsutveckling. Bestämmelserna om betyg i skollagen och andra författningar ska gälla vid tidigare betygssättning Regeringen anser att samma bestämmelser som gäller generellt vid betygssättning i skollagen och i andra författningar bör tillämpas även när betyg sätts i årskurs 4 och 5, men med vissa anpassningar till dessa årskurser. Det är även så som dagens bestämmelser för försöksverksamheten är utformade. Det innebär t.ex. att för elever vid skolenheter som omfattas av ett beslut om tidigare betyg ska betyg sättas i slutet av varje termin i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i slutet av varje termin i årskurs 5 och 6 i specialskolan, i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Regeringens bedömning är att det i skolförordningen bör införas en bestämmelse om att terminsbetyg i dessa fall ska utfärdas vid slutet av varje termin i års- 2020/21:58 kurserna 4 och 5 i , sameskolan och, i förekommande fall, grundsärskolan samt vid slutet av varje termin i årskurs 5 och 6 i specialskolan. På samma sätt som gäller för betyg i årskurs 6 i och sameskolan och årskurs 7 i specialskolan, bör rektorn få besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas i naturorienterande och samhällsorienterande ämnen (NO- och SO-ämnen) om undervisningen fram till och med slutet av berörd årskurs har varit ämnesövergripande. Någon sådan reglering finns inte i förordningen som styr försöksverksamheten. Regeringen ser inga skäl till varför samma möjlighet till ett sammanfattande betyg som finns i årskurs 6 i och sameskolan och årskurs 7 i specialskolan inte ska finnas i de fall betyg sätts i tidigare årskurser. SPSM delar denna uppfattning. Regeringen konstaterade i propositionen Betyg från årskurs 6 i (prop. 2009/10:219) att undervisning i de enskilda NO- och SO-ämnena sällan förekommer i de lägre årskurserna och för att skapa ett sammanhang och samband i undervisningen under de första sex årskurserna finns det starka skäl att införa en möjlighet att sätta ett sammanfattande betyg i dessa ämnesgrupper i årskurs 6 i . Frågan blir dock inte aktuell för grundsärskolans del eftersom det inte finns separata NO- och SO-ämnen i grundsärskolan. I stället utgör naturorienterande och samhällsorienterande ämnen två egna ämnen. Elever inom grundsärskolan kan dock i vissa fall få undervisning i ämnen och i dessa fall gäller de bestämmelser som finns för . Kravet på skriftliga individuella utvecklingsplaner ska inte gälla om betyg sätts från årskurs 4 Enligt gällande bestämmelser, såväl för årskurs 6 och uppåt som för försöksverksamheten med betygssättning i årskurs 4 och 5, finns det inte något krav på att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner i de årskurser där betyg sätts. De individuella utvecklingsplanerna infördes . Det huvudsakliga syftet var att ge en tydligare och tidigare information och återkoppling till elever och föräldrar om elevens kunskapsutveckling. sattes betyg först från årskurs 8 och behovet av att få tidigare information av elevens kunskapsutveckling var då större. Därefter har bl.a. betyg från årskurs 6 införts i och motsvarande skolformer. I propositionen Minskade krav på dokumentation i skolan (prop. 2012/13:195) gjorde regeringen bedömningen att det inte längre fanns samma behov av skriftliga individuella utvecklingsplaner mot bakgrund av att det då hade gjorts ändringar i skolregleringen i syfte att förbättra och stärka uppföljningen och utvärderingen av elevernas kunskapsutveckling och informationen om denna till elever och föräldrar. En annan anledning som angavs var att de skriftliga utvecklingsplanerna upplevdes som en administrativ börda för flertalet lärare och att det är viktigt att lärare får fokusera på sin kärnuppgift, dvs. togs därför kravet bort på att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner i de årskurser där betyg sätts (prop. 2012/13:195, bet. 2013/14:UbU5, rskr. 2013/14:19). gjordes ett förtydligande i skollagen i fråga om utvecklingssamtalet i syfte att tillförsäkra att elever och vårdnadshavare ska få en tydlig och löpande muntlig information om elevens kunskaps- Förtydligandet innebär att utvecklingssamtalet även ska Prop. 2020/21:58 behandla de insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen och att den information som ges vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling, inte bara i förhållande till läroplanen utan även i förhållande till kunskapskraven i de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i (10 kap. 12 §, 11 kap. 15 §, 12 kap. 12 § och 13 kap. 12 § skollagen). I propositionen En försöksverksamhet med betyg från och med årskurs 4 (prop. 2016/17:46) gjorde regeringen bedömningen att de elever som ingår i försöksverksamheten och deras föräldrar kommer att få en tydlig information om elevernas kunskapsutveckling genom betygen och utvecklingssamtalen, men att det är av stor vikt att återkopplingen av elevernas kunskapsutveckling i samband med betyg görs med hänsyn till elevens ålder, mognad och särskilda förutsättningar. Vidare gjordes bedömningen att det är möjligt för deltagande skolor att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner om skolans rektor bedömer att eleverna har behov av detta. Regeringen anser att dessa resonemang är applicerbara även vid införandet av en generell möjlighet att sätta tidigare betyg. Flera remissinstanser är dock kritiska till att kravet på att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner (IUP) inte ska gälla i årskurs 4 och 5 om betyg införs i dessa årskurser, däribland BO, , och Idéburna skolors riksförbund. Förbundet anser att om skyldigheten att upprätta individuella utvecklingsplaner tas bort innebär det en förflyttning, från att följa upp barnens utveckling på ett bredare, framåtsyftande och mer adekvat sätt, mot en endimensionell bedömning i efterhand. Som framgår ovan kommer skyldigheten att hålla utvecklingssamtal att gälla även om betyg införs från årskurs 4. Inom ramen för utvecklingssamtalet ska det framgå hur skolan bäst kan stödja elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling samt vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Elevernas rätt till extra anpassningar och särskilt stöd är inte heller beroende av att det upprättas skriftliga individuella utvecklingsplaner. Regeringen anser därför att det inte bör finnas en skyldighet att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner i de fall tidigare betyg sätts. Det kommer dock, i likhet med vad som gäller , att vara möjligt att upprätta sådana planer om rektorn anser att så bör ske. Regeringens förslag: Den ändring i skollagen som innebär att bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om en försöksverksamhet med tidigare betygssättning upphävs, ska träda i kraft . Ändringarna i övrigt i skollagen ska träda i kraft . Ändringen i skollagen om att rektorn får fatta beslut om tidigare betyg ska tillämpas från och ändringarna i skollagen i övrigt ska tillämpas på utbildning från och med . Departementspromemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har lämnat synpunkter på tidpunkten för ikraftträdande. Skälen för regeringens förslag: Den nuvarande försöksverksamheten med tidigare betygssättning upphör vid utgången av . Regeringen anser att det därför är lämpligt att bemyndigandet i skollagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om försöksverksamheten upphävs . Ändringarna i skollagen i övrigt bör träda i kraft , så att de rektorer som anser att det är lämpligt har möjlighet att fatta beslut om tidigare betygssättning . Även ändringarna i skolförordningen som föranleds av ändringarna i skollagen bör träda i kraft . De föreslagna ändringarna i skollagen och skolförordningen om att rektorn får fatta beslut om tidigare betyg samt senaste tidpunkt för detta bör tillämpas från . Ändringarna i övrigt bör dock inte kunna tillämpas förrän från och med höstterminen , då regleringen om försöksverksamheten har upphört att gälla. De skolor som vill kan därmed införa tidigare betyg från och med denna termin. 8.1Vilka kan bli berörda? Beroende på vad rektorn beslutar, berörs elever i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan, samt elever i årskurs 5 och 6 i specialskolan. /20 gick det ca 245 000 elever i årskurs 4 eller 5 i . Av dessa var flickor och pojkar. Totalt fanns det 2 806 kommunala skolenheter och 664 skolenheter med fristående huvudman som hade årskurs 4 eller 5. I grundsärskolan gick samma läsår 2 747 elever i årskurs 4 eller 5. Totalt fanns 572 skolenheter med grundsärskola. I sameskolan fanns samma läsår 57 elever i årskurs 4 Totalt fanns 5 skolenheter inom sameskolan. samma läsår 159 elever i årskurs 5 eller 6. Totalt fanns 9 skolenheter inom Prop. 2020/21:58 specialskolan. Även lärare och rektorer vid de aktuella skolenheterna 8.2Konsekvenser för barn, elever och skolans personal har åtagit sig att följa FN:s konvention om barnets rättigheter (), som gäller som svensk lag från , och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Enligt artikel 3 ska vad som bedöms vara barnets bästa beaktas i första hand vid alla åtgärder som rör barn. Betygssättning rör i högsta grad barnet som elev. Betyget ska bygga på en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de nationellt fastställda kunskapskraven. Det är skolans och lärarnas ansvar att kunskapskraven och målen med utbildningen uppnås. Läraren ska i undervisningen utgå från den enskilda elevens behov och arbeta för att eleven får den undervisning som just den eleven behöver. Detta innebär även att de elever som behöver extra stöd ska ges individuellt anpassat stöd. Betyg är ett redskap bland flera som syftar till att varje elev ska få den utbildning som de har rätt till. Några remissinstanser framför att förslaget inte utgår från barnets bästa i alla delar, bl.a. () , , och kommuner. framför att det i promemorian hävdas att förslaget är utformat utifrån barnets bästa, men enligt saknas det en analys av hur det säkerställs att inga elevgrupper drabbas av en negativ kunskapsutveckling till följd av införande av betyg i årskurs 4, vilket hänt enligt de aktuella utvärderingarna. Alla elever ska enligt skollagen ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Enligt regeringens bedömning är förslaget utformat utifrån barnets bästa där förmåga att klara skolan som ett medel för att uppnå autonomi är en viktig del. Elevers rätt till extra anpassningar och särskilt stöd påverkas inte heller av förslagen, och där det befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller ska sådant stöd ges. Regeringen bedömer vidare att de erfarenheter som har samlats in under försöksverksamhetens kan tas tillvara. Dessa kan t.ex. handla om hur skolor som inför tidigare betyg arbetar för att främja elevernas utveckling, som negativa konsekvenser minimeras. Inom ramen för det systematiska kvalitetsarbetet ingår även att följa upp elevernas kunskapsutveckling och möjlighet att nå målen för utbildningen. BO anser att barnets bästa inte har beaktats när skyldigheten att ge skriftliga omdömen helt tas bort. Regeringen vill här framhålla att detta är den ordning som gäller i andra situationer när betyg ges, att det kommer att gälla en skyldighet att utöver att sätta betyg även hålla utvecklingssamtal samt, som har anförts, att det är fortsatt möjligt att ge skriftliga omdömen om rektorn bedömer att elever har behov av detta. 2020/21:58 Enligt ska vidare barnets åsikter beaktas vid alla åtgärder som rör barnet (artikel 12). Några remissinstanser, bl.a. och elevråd är kritiska till att elever inte ska ha möjlighet att yttra sig innan rektorn fattar beslut om att införa betyg från årskurs 4. Som konstateras i avsnitt 4 framgår det redan av skollagen att elever ska ges inflytande över sin utbildning och att det vid varje skolenhet ska finnas ett eller flera forum för samråd med barnen, eleverna och vårdnadshavare. Dessa bestämmelser om rektorns ansvar för information och samråd med eleverna och vårdnadshavarna bedöms vara tillräckliga eftersom eleverna ges möjlighet att uttrycka sin åsikt inför det att rektorn fattar beslut. Det finns oroväckande tecken på att tidigare betyg kan leda till ökad stress hos eleverna, något som även flera remissinstanser framför (se vidare avsnitt 6). undersökning Attityder till skolan visar även att den upplevda stressen hos elever har ökat och att en tredjedel av eleverna i årskurs 4–6 känner sig stressade en gång eller mer (2019, rapport 479). Som regeringen tidigare angett bör därför ett beslut om tidigare betyg fattas med utgångspunkt i en analys av vilka förutsättningar som finns på skolenheten och vilka förhållanden som bör råda för att främja positiva och undvika negativa konsekvenser av förändringen. Som nämnts i avsnitt 6 anser regeringen, i likhet med Skolinspektionen, att elevhälsan kan utgöra ett viktigt stöd i detta arbete. Elevhälsan ska verka förebyggande och hälsofrämjande och ska bl.a. omfatta psykologiska och psykosociala insatser. Elevhälsan kan t.ex. utgöra ett stöd i arbetet med att kartlägga och analysera vilka förhållanden som finns på skolan inför beslut om tidigare betyg och identifiera åtgärder som kan förebygga stress hos eleverna. Det kan bl.a. handla om vilken bild av betygens betydelse som lärarna förmedlar till eleverna. Det är av stor vikt att information om införandet av tidigare betyg, liksom återkoppling om elevens betyg, sker med hänsyn till elevens ålder och mognad samt förutsättningar och behov. Eftersom det är frivilligt att införa tidigare betyg bör vidare de skolor som väljer att införa sådana betyg ha förutsättningar att minimera eventuella negativa konsekvenser. Enligt regeringens bedömning bör detta sammantaget medföra att konsekvenser i form av ökad stress för eleverna kan begränsas. efterlyser en analys om konsekvenser ur ett lärarperspektiv. Myndigheten framför vidare att det i departementspromemorian inte hänvisas till någon undersökning riktad till pedagoger och rektorer om hur de bedömer att betygssättning från årskurs 4 påverkar arbetsbelastningen. I likhet med departementspromemorian gör regeringen bedömningen att lärares och rektorers administrativa arbete generellt sett inte ökas av möjligheten att införa betyg från årskurs 4. Detta bl.a. mot bakgrund av det borttagna kravet på att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner i de fall som betyg sätts. Regeringen vill dock framhålla att det är frivilligt för skolan att införa tidigare betyg och att ett sådant beslut bör föregås av en analys över vilka förutsättningar som råder på den berörda skolenheten. De ekonomiska konsekvenserna av att införa betyg från årskurs 4 bedöms vara små. Majoriteten av de grundskolor som har årskurs 4 och 5 har även betygssättande årskurser, dvs. årskurs 6 och uppåt. Enbart av de skolenheter som har årskurs 4 och 5 är skolor som enbart har årskurserna 1–5 (statistik). Det innebär att administrativa system och rutiner i de allra flesta fall redan finns på plats. Det är vidare mycket vanligt att lärare som undervisar i årskurs 4 och 5 även undervisar i årskurs 6, vilket innebär att dessa lärare redan har såväl kompetens som erfarenhet av att sätta betyg. erbjuder även fortbildning om betygssättning för lärare i årskurs 4–6 inom de nationella skolutvecklingsprogrammen. Inför införandet av betyg från årskurs 6 i , grundsärskolan och sameskolan respektive årskurs 7 i specialskolan genomfördes även särskilda fortbildningsinsatser inom området bedömning och betygssättning. Den nya kostnaden för den tid som lärare kommer att lägga ner på betygssättningen från årskurs 4 kan vidare anses kompenseras av den förväntade kostnadsminskningen som borttagandet av kravet på skriftliga individuella utvecklingsplaner med skriftliga omdömen för berörda årskurser medför. Rektorn måste även fatta sitt beslut före det läsår då beslutet ska börja att gälla och underrätta huvudmannen om beslutet. Detta ger rektorn och huvudmannen förutsättningar att i dialog planera för hur tidigare betyg kan införas vid skolenheten på ett kostnadseffektivt sätt. Vidare föreslås att huvudmannen endast ska göra en enkel anmälan till . Kostnaden för detta bedöms som försumbar. Mot denna bakgrund bedömer regeringen, i likhet med , att det inte bör innebära någon ytterligare kostnad för den tid som lärare kommer behöva lägga på betygssättningen från årskurs 4, eftersom den kan anses kompenseras av borttagandet av kravet på skriftliga individuella utvecklingsplaner. Kommuner och Regioner anför att det är viktigt att finansieringsprincipen följs när skolans uppdrag utökas. När det gäller den s.k. kommunala finansieringsprincipen vill regeringen framhålla att det är frivilligt för skolan att införa tidigare betyg. Rektorn behöver inför beslut om att betyg ska införas i årskurs 4 och 5 bedöma vilka förutsättningar som gäller på skolenheten, t.ex. lärarnas eventuella behov av kompetensutveckling och vilka administrativa system som finns, samt hålla sig inom de ekonomiska ramar som huvudmannen beslutar om. Som framgått ovan görs vidare bedömningen att kostnaden för skolenheter att sätta tidigare betyg bör vara marginella. Även kostnaden för att hantera anmälningar om att en skola ska införa tidigare betyg bedöms som marginell och kan hanteras inom myndighetens befintliga ekonomisk ram. För att stödja skolor som inför betyg från årskurs 4 har genom förslag i budgetpropositionen tillförts –2022 för genomförande av implementeringsinsatser. 8.4Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen och fristående skolor Den förslagna ordningen där en enskild rektor ges mandat att avgöra om tidigare betyg ska sättas vid skolenheten innebär att styrningen av verksamheten i denna del flyttas från huvudmannen till en tjänsteman. Kommuner och Regioner och anser att förslaget påverkar den kommunala självstyrelsen. Som framgår av avsnitt 6 delar regeringen uppfattningen att förslaget innebär ett ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Som betonas där har dock rektorn ett utpekat ansvar inom flera områden enligt skollagen. Att inskränka kommunens möjlighet att styra sin verksamhet genom sådana ändringar i skollagen utgör således inte någon nyhet. Ett alternativ till den föreslagna ordningen skulle vara att i stället låta huvudmannen besluta om tidigare betyg ska införas vid en eller flera av huvudmannens skolenheter. En sådan ordning skulle inte innebära något ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Som framgår i avsnitt 6 anser dock regeringen att det är av vikt att det är rektorn som ges mandat att fatta beslut i frågan. Det är rektorn som är pedagogisk ledare för skolan och genom att rektorn ges mandat att besluta i frågan skapas förutsättningar för att betygssättningen från och med årskurs 4 blir ett genomtänkt inslag i det pedagogiska arbetet på skolenheten. Det är även rektorn som har ansvar för skolans resultat och för att de utvärderas i förhållande till de nationella målen och kunskapskraven (se t.ex. avsnitt 2.8 Rektorns ansvar, Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet). Det är vidare rektorn som har bäst kunskap om förutsättningarna på skolan och som kan bedöma om tidigare betyg är lämpligt att införa på skolenheten. Som nämnts tidigare i avsnitt 6 utgår regeringen från att rektorn och huvudmannen har en nära dialog kring vilka förutsättningar det finns för tidigare betyg vid skolenheten. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att syftet inte kan uppnås med någon mindre ingripande åtgärd och att inskränkningen därmed inte går utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamålet som har föranlett den (14 kap. 3 § regeringsformen). När det gäller frågan om när beslut om tidigare betyg senast ska fattas gör regeringen bedömningen att det bör vara regeringen eller en myndighet som regeringen bestämmer som meddelar föreskrifter om detta. Ett alternativ till detta skulle kunna vara att i bemyndigandet även lägga till ”en kommun” som då ger möjlighet för kommuner att lokalt besluta om tidpunkten. Ett sådant alternativ bedöms dock inte vara lämpligt eftersom alla typer av skolor oavsett huvudmannaskap omfattas av förslaget. Som anförts i avsnitt 6 görs också bedömningen att det är viktigt att detta föreskrivs på nationell nivå för att skapa enhetlighet i förutsättningarna för att införa betygssättning i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskolan. Med hänsyn till detta gör regeringen bedömningen att ändamålet inte kan uppnås på annat sätt än det föreslagna och att den inskränkning i den kommunala självstyrelsen som detta kan utgöra står i rimlig proportion till detta (14 kap. 3 § regeringsformen). Enligt regeringen kommer inte de föreslagna förändringarna att medföra några särskilda konsekvenser för de 664 fristående skolenheter med års- kurs 4 och 5 i förhållande till de kommunala skolorna, eftersom alla skolor Prop. 2020/21:58 kommer att kunna utnyttja möjligheten med tidigare betyg på lika villkor. har i sin granskning av rubricerat ärende kunnat konstatera att förslaget inte får effekter av sådan betydelse för företag att yttrar sig. 8.5Konsekvenser för jämställdhet och integration För de skolenheter där betyg sätts från årskurs 4, respektive årskurs 5 i specialskolan, kommer samma bestämmelser att gälla i förhållande till alla elever oavsett kön och bakgrund. utvärdering av betyg från årskurs 6 visar visserligen att fler lärare upplever att flickors kunskapsutveckling är högre efter införandet av betygen än pojkarnas – jämfört . Det är också fler lärare som upplever att pojkars kunskapsutveckling blivit lägre, , än som upplever detsamma för flickor, . Detta bör i stor utsträckning kunna kopplas till skillnader mellan hög- och lågpresterande elever, då flickor i större utsträckning än pojkar tillhör gruppen högpresterande elever och pojkar i större utsträckning än flickor tillhör gruppen lågpresterande elever. framför i sitt remissvar att myndigheten anser att det finns skäl att befara att förslaget kan få olika konsekvenser för pojkar och flickor. Som framgår av avsnitt 6 framhåller bl.a. SPSM att förslaget kan få negativa konsekvenser för vissa elevgrupper. Regeringen vill dock i sammanhanget påpeka att det av utvärdering framgår att för samtliga grupper, även lågpresterande elever och pojkar som grupp, är det fler lärare som anger att elevgruppen har en mer positiv kunskapsutveckling efter införandet av betyg från årskurs 6 än innan detta.