prop · H703116 · 2020-03-16 00:00:00 — har lämnats för de nya aktierna, och 2. ett intyg visas upp från ett sådant kreditinstitut som avses i 39 § första I fråga om publika aktiebolag I fråga om publika aktiebolag gäller 49 § i stället för första stycket gäller även 49 §. I fråga om publika aktiebolag I fråga om publika aktiebolag gäller, i stället för bestämmelsen i gäller att aktieteckning även får 44 § första stycket 2, att aktieteck- registreras om det i stället för ett ningen får registreras endast om det sådant intyg som avses i 44 § första visas upp ett yttrande, undertecknat stycket 2 visas upp ett yttrande från av en auktoriserad eller godkänd Yttrandet ska vara under- revisor eller ett registrerat revisions- tecknat av en auktoriserad eller god- Av yttrandet skall framgå att känd revisor eller ett registrerat full och godtagbar betalning har Av yttrandet ska det 4 Senaste lydelse 2009:37. lämnats för samtliga tecknade och tilldelade aktier. framgå att full och godtagbar betal- Prop. 2019/20:116 ning har lämnats för samtliga teck- nade och tilldelade aktier. Ett beslut om emission av konvertibler får registreras endast om som skall betalas för tecknade och som ska betalas för tecknade och minst det belopp som har bestämts minst det belopp som har bestämts 2.full och godtagbar betalning har lämnats för samtliga tecknade och tilldelade konvertibler, 3. ett intyg visas upp från ett 3. ett intyg visas upp från ett sådant kreditinstitut som avses i sådant kreditinstitut som avses i 22 § första stycket angående betal- 22 § första stycket när det gäller ning i pengar, och betalning i pengar, och 4. ett yttrande enligt 24 § visas 4. ett yttrande enligt 24 § visas upp angående apportegendom som upp när det gäller apportegendom anges i beslutet. som anges i beslutet. En del av en emission får regi- En del av en emission får regi- streras, om bestämmelserna i första streras, om första stycket 1 och 2 stycket 1 och 2 inte hindrar det. inte hindrar det. I fråga om publika aktiebolag I fråga om publika aktiebolag gäller 44 § i stället för första stycket gäller även 44 §. 3 och 4. I fråga om publika aktiebolag I fråga om publika aktiebolag gäller, i stället för bestämmelserna gäller att registrering även får ske i 27 § första stycket 3 och 4, att om det i stället för ett sådant intyg registrering får ske endast om det som avses i 27 § första stycket 3 visas upp ett yttrande, undertecknat visas upp ett yttrande från en av en auktoriserad eller godkänd Yttrandet ska vara under- revisor eller ett registrerat revi- tecknat av en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat framgå att full och godtagbar be- talning har lämnats för samtliga det framgå att full och godtagbar tecknade och tilldelade konver- betalning har lämnats för samtliga tecknade och tilldelade konver- skall intyget ha det innehåll som anges i 2 kap. 19 §. Bestämmelserna i 4 och 5 §§ gäller inte en överlåtelse vars vär- de motsvarar mindre än en procent av koncernens värde. Kapitlet gäller inte beslut om 1.arvode till styrelseledamöter enligt 8 kap. 23 a §, 2.ersättning till ledande befattningshavare enligt riktlinjer som avses i 8 kap. 51 §, 3.lån enligt 11 kap., 4. emissioner enligt 12–16 kap., 4. emissioner enligt 12–15 kap. enligt 16 kap., 5.vinstutdelning enligt 18 kap., 6.förvärv eller överlåtelse av egna aktier enligt 19 kap., 7.minskning av aktiekapitalet enligt 20 kap., 8.lån enligt 21 kap., 9.fusion enligt 23 kap., eller 10.delning enligt 24 kap. Kapitlet gäller inte heller beslut med stöd av lagen (2015:1016) om resolution. Avregistrering av en felaktig postadress eller e-postadress Om det framgår att en uppgift i aktiebolagsregistret om bolagets postadress eller e-postadress är fel- aktig, ska förelägga en ställföreträdare för bolaget att anmäla en ny adress. Om före- läggandet inte följs, ska verket stryka den felaktiga adressen ur registret. Om bolaget saknar ställföreträdare, får stryka den felaktiga adressen utan något föregående föreläggande. Följande beslut av får överklagas till allmän förvaltnings- domstol: 1.beslut i ärenden enligt 7 kap. 17 §, 9 kap. 9, 9 a, 25, 26 eller 27 § eller 10 kap. 22 §, 2.beslut i tillståndsärenden enligt 8 kap. 9 §, 30 § eller 37 § andra stycket, 9 kap. 15 §, 20 kap. 23 §, 23 kap. 20 eller 33 § eller 24 kap. 22 §, 3.beslut enligt 23 kap. 27 eller 35 § eller 24 kap. 29 § att förklara att frågan om fusion eller delning har fallit, 4.beslut att vägra utfärda ett intyg enligt 23 kap. 46 §, 5Senaste lydelse 2019:288. 6Senaste lydelse 2018:1682. 5.beslut enligt 27 kap. 2 § att skriva av en anmälan om registrering eller vägra registrering i andra fall än det som anges i andra stycket, 6. beslut enligt 27 kap. 6 § eller 27 kap. 6 §, 6 a § att avregistrera en företrädare, en postadress eller en e-postadress, 7.beslut i ärenden enligt 28 kap. 5 § andra stycket, 8.beslut att förelägga eller döma ut vite enligt 30 kap. 3 §. Ett beslut av att vägra registrering av ett företagsnamn enligt 27 kap. 2 § överklagas till Patent- och . Ett överklagande ska ges in till för beslutet. Denna lag träder i kraft . 2019/20:116 3 Ärendet och dess beredning antogs och rådets direktiv (EU) 2017/828 om ändring av direktiv /36/EG vad gäller uppmuntrande av aktieägares långsiktiga engagemang, här benämnt ändringsdirektivet, se Direktivet innehåller ändringar av och rådets direktiv /36/EG av om utnyttjande av vissa av aktie- ägares rättigheter i börsnoterade företag, här benämnt direktivet om aktie- ägares rättigheter, se bilaga 2. Direktivet om aktieägares rättigheter är genomfört i svensk rätt (prop. 2009/10:247). antog Europeiska kommissionen genomförande- förordning (EU) 2018/1212 om fastställande av minimikrav för genom- förandet av bestämmelserna i och rådets direktiv 2007/36/EG vad gäller identifiering av aktieägare, överföring av infor- mation och underlättande av utövandet av aktieägarrättigheter, här benämnd kommissionens genomförandeförordning, se bilaga 3. I departementspromemorian Direktivet om ett ökat aktieägarengagemang (Ds 2018:15) lämnas förslag till författningsändringar dels med anledning av ändringsdirektivet, dels när det gäller några närliggande bolagsrättsliga En sammanfattning av promemorian i aktuella delar finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag i aktuella delar finns i bilaga 5. Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2018/03135/L1). En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Promemorians förslag med anledning av ändringsdirektivet, utom de som avser de nya artiklarna 3a–3e, är genomförda (prop. 2018/19:56, 2018/19:CU16, rskr. 2018/19:213). I departementspromemorian Kompletteringar till nya EU-regler om aktieägares rättigheter (Ds 2019:12) behandlas genomförandet av de nya artiklarna 3a–3e och anpassningar med anledning av kommissionens Förslagen är utformade med beaktande av bl.a. förslagen i Ds 2018:15 och remissinstansernas synpunkter på dem. sammanfattning av promemorian finns i bilaga 7. finns i bilaga 8. Promemorian har remissbehandlats. tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2019/02372/L1). remissinstanserna finns i bilaga 9. Det har hållits fem möten i kommissionens regi om genomförandet av I denna proposition behandlas förslagen i Ds 2019:12 och förslagen i Ds 2018:15 om ändring av de s.k. Leo-reglerna, en möjlighet för publika aktiebolag att använda bankintyg för att styrka betalning vid emissioner, avregistrering av felaktiga adressuppgifter i aktiebolagsregistret samt verkställande direktörs firmateckningsrätt och kraven för att få utses till Regeringen väljer att inte gå vidare med de övriga frågor som behandlas i Ds 2018:15. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att bl.a. överväga om årsredovisningslagarna bör ut- formas på ett mer överskådligt och enkelt sätt. utredningens slutbetänkande En översyn av årsredovisningslagarna (SOU 2015:8). I betänkandet föreslås bl.a. att en sådan underrättelse om avhjälpbara brister i redovisningshandlingar som i vissa fall ska skickas till bolaget, ska kunna skickas även elektroniskt. I denna proposi- Prop. 2019/20:116 tion behandlas betänkandets förslag endast i den delen. av betänkandet i den delen finns i bilaga 10. Betänkandets lagförslag i den delen finns i bilaga 11. Betänkandet har remissbehandlats. Remissynpunk- terna finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2015/01889/L1). En förteck- ning över remissinstanserna finns i bilaga 12. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 13. Lagrådets yttrande finns i bilaga 14. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5, 7.1 och 10.3 samt i författningskommentaren. Regeringen följer Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissens förslag görs dessutom några språkliga och redaktionella ändringar. Vidare tillkommer ett förslag till ändring i 16 a kap. 4 § aktiebolagslagen (2005:551). Ändringen, som är av rättelse- karaktär, är lagtekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande i den delen skulle sakna betydelse. Regeringens förslag: De nya bestämmelser som inför på grund av ändringsdirektivet och kommissionens genomförandeförordning ska tas in i författning. Bestämmelserna ska ta sikte på dels vissa svenska aktiebolag och deras aktieägare, dels svenska intermediärer och inter- mediärer från tredjeland. Bestämmelserna ska som utgångspunkt inte gå längre än vad som krävs för att anpassa svensk rätt till direktivets och förordningens bestämmelser och syften. Utformningen av bestäm- melserna ska ansluta förhållandevis nära till direktivbestämmelsernas utformning. Den befintliga systematiken och redan etablerade uttryck ska dock behållas i möjligaste mån. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens (Ds 2019:12 s. 19). Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker förslagen eller lämnar dem utan invändning. framhåller att de föreslagna ändringarna avser frågeställningar där dagens hantering hos svenska aktiebolag och intermediärer generellt sett fungerar väl varför de delar utgångspunkten att inte gå längre än vad som krävs för att anpassa svensk rätt. Skälen för regeringens förslag Engagerade aktieägare är viktiga för en god bolagsstyrning Med en god bolagsstyrning kan säkerställas att ett bolag drivs för ägarna på ett hållbart, ansvarsfullt och effektivt sätt. En god bolagsstyrning är en förutsättning för en sund marknad och ett fungerande näringsliv. 2019/20:116 därför av stor betydelse att aktieägare har rätt, möjlighet och vilja att engagera sig i de bolag som de investerar i. Aktieägares rättigheter regleras framför allt i aktiebolagslagen. Det finns vissa särskilda regler för aktieägare i finansiella företag, t.ex. bank- aktiebolag, fondbolag, värdepappersbolag och försäkringsaktiebolag, och för aktieägare i europabolag. En förutsättning för att den som innehar aktier utan aktiebrev ska kunna utöva de rättigheter som är knutna till innehavet är att aktierna kontoförs. Kontoföringen regleras i lagen (1998:1479) om värdepapperscentraler och kontoföring av finansiella instrument (här benämnd kontoföringslagen). Vid sidan av lagstiftningen har näringslivet genom självreglering tagit ett stort ansvar för bolagsstyrningsfrågor. Av central betydelse är Svensk kod för bolagsstyrning (här benämnd koden) som har antagits av Kollegiet för svensk bolagsstyrning. Koden ska bl.a. värna om att aktiebolagslagens likabehandlingsprincip tillämpas i praktiken och skapa största möjliga öppenhet gentemot aktieägare, kapitalmarknad och samhället i övrigt. Koden bygger på principen följ eller förklara. Principen innebär att ett bolag som tillämpar koden får avvika från enskilda regler, men att bolaget då måste redovisa skälen för avvikelsen. Ett annat viktigt exempel inom självregleringen är det omfattande regel- verk som gäller för de aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på någon av de reglerade marknaderna och Nordic Growth Market (). Regelverken innehåller bl.a. bestämmelser om bolagens informationsskyldighet gentemot aktieägarna. Direktivet om aktieägares rättigheter En bolagsrättslig reglering av aktieägares rättigheter finns även på EU- nivå. Direktivet om aktieägares rättigheter antogs 2007. Syftet med direk- tivet är i första hand att underlätta för aktieägare som bor i en annan medlemsstat inom EU än den medlemsstat där bolagen är hemmahörande att utöva sitt ägarinflytande i bolagen. Bakgrunden till detta är att inter- nationellt verksamma aktieägare har en allt större ägarandel i de stora europeiska bolagen. Genom en förbättrad ägarstyrning ska företagens effektivitet och konkurrenskraft stärkas. Direktivet omfattar publika aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad. Vad som avses med reglerad marknad anges i 1 kap. 4 b § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. En reglerad marknad är, något förenklat, ett multilateralt system inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) som möjliggör handel med finan- siella instrument, t.ex. aktier, i enlighet med särskilda regler. Definitionen bygger på artikel 4.1.21 i och rådets direktiv /65/EU av om marknader för finansiella instrument och om ändring av direktiv /92/EG och av direktiv /61/EU (det s.k. MiFID II-direktivet). I direktivet om aktieägares rättigheter, som syftar till en minimiharmo- nisering, anges vissa krav till skydd för aktieägarna i anslutning till bolags- stämman. Bland annat anger direktivet när bolaget ska kalla till bolags- stämma och vilken information som aktieägarna då ska få tillgång till. Ett annat exempel är att bolaget efter stämman ska offentliggöra röstningsresultat. Direktivet har genomförts i svensk rätt genom ändringar i främst aktie- Prop. 2019/20:116 bolagslagen (se prop. 2009/10:247). Direktivet omfattar endast publika aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad men de berörda reglerna i svensk rätt omfattar även publika aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en motsvarande marknad utanför EES. antog EU ändringar i direktivet om aktieägares rättigheter. Även ändringsdirektivet är ett minimidirektiv och ger således utrymme för medlemsstaterna att införa eller behålla strängare regler än direktivet kräver (skäl 55). Utöver bolagsrättsliga frågor omfattar ändringsdirektivet vissa frågor av finansmarknadsrättslig karaktär. I skälen till direktivet anges att finans- krisen har blottlagt att aktieägarna i många fall stött förvaltarnas över- drivna, kortsiktiga risktaganden. Enligt skälen brister institutionella inves- terare och kapitalförvaltare ofta i engagemang i de bolag som de investerar i och de är alltför inriktade på kortsiktiga vinster, vilket kan leda till att bolagsstyrning och resultat inte blir optimalt. Det övergripande målet med ändringsdirektivet är att motverka kortsiktiga risktaganden och främja ett transparent och långsiktigt engagemang i de stora europeiska bolagen. Målet ska uppnås genom flera åtgärder. De flesta av åtgärderna är redan genomförda i svensk rätt (se prop. 2018/19:56). De återstående åtgärderna tar sikte på att bolagen ska kunna identifiera sina aktieägare och ha kontakt med dem, för att underlätta utövandet av aktieägarnas rättigheter och för att stärka ett aktivt ägande (den nya artikel 3a). Det ska också införas nya krav för framför allt mellan- händer, s.k. intermediärer, som på olika sätt utför ägarrelaterade tjänster åt aktieägare. Bland annat ska intermediärerna vara skyldiga att förmedla viss information mellan bolaget och aktieägaren och underlätta för aktieägaren att utöva sina rättigheter (de nya artiklarna 3a–3c). Direktivet utgår dock från att bolagsrätten är olika i medlemsstaterna och påverkar inte nationell rätt som reglerar innehav och ägande av värdepapper och arrangemangen för att upprätthålla värdepapprens integritet och påverkar inte heller de verkliga ägarna eller andra personer som inte är aktieägare enligt tillämplig lag (skäl 13). På vissa av ändringsdirektivets områden ges medlemsstaterna alternativ eller valmöjligheter i genomförandet. Till exempel kan en medlemsstat bestämma att bolagens möjlighet att identifiera sina aktieägare inte gäller aktieägare med ett visst mindre aktieinnehav (den nya artikel 3a.1). Artiklarna 3a–3c, och de därmed sammanhängande artiklarna 3d och 3e, ska vara genomförda (artikel 2 i ändrings- direktivet och artikel 11 i kommissionens genomförandeförordning). Med undantag för artiklarna 3a–3e har ändringsdirektivet genomförts i svensk rätt (se prop. 2018/19:56). Det kan noteras att förverkligandet av en fungerande kommunikation genom en kedja av intermediärer över gränserna förutsätter att samtliga medlemsstater genomför ändringsdirektivets krav på ett lojalt och i viss mån harmoniserat sätt. Kommissionen har antagit en genomförandeförordning som kompletterar de nya artiklarna 3a–3c i direktivet om aktieägares rättigheter. Förord- ningen, som även den syftar till en minimiharmonisering, ska tillämpas (artikel 11). Genomförandeförordningen innehåller detaljerade och tekniska bestäm- melser om definitioner, standardiserade format, driftskompatibilitet och språk i fråga om överföring av information om aktieägares identitet, begäran att lämna ut informationen och svaren på begäran. I genom- förandeförordningen finns också bestämmelser om översändande av kallelse till bolagsstämma, bekräftelse vid utövande av aktieägares rättig- heter, deltagande i bolagsstämma, registrering och räkning av röster, över- föring av information specifik för andra företagshändelser än bolags- stämmor och tidsfrister vid företagshändelser. Förordningen är direkt tillämplig i medlemsstaterna. Det kan ändå finnas ett behov av åtgärder för att anpassa den svenska lagstiftningen till förordningens bestämmelser. Den svenska lagstiftningen behöver anpassas till de nya EU-reglerna Det är redan möjligt för svenska avstämningsbolag att under vissa förut- sättningar identifiera och kommunicera med sina aktieägare. Den existe- rande ordningen i motsvarar dock endast delvis ändrings- direktivets krav. Med medlemskap i följer en skyldighet att genomföra bestämmelserna i ändringsdirektivet i den svenska rättsordningen. En allmän princip är att EU-direktiv ska genomföras genom nationellt bindande regler. Härmed avses i första hand författningsbestämmelser och regler som har etablerats genom fast rättspraxis i högsta instans (se t.ex. mål C-144/99 Europeiska kommissionen mot Neder- länderna, 2001 s. I-3541, punkt 17). Bestämmelser som har utfärdats inom ramen för näringslivets självreglering är normalt inte att betrakta som bindande föreskrifter. Ändringsdirektivet anger inte heller att direktivet kan genomföras genom bestämmelser i självregleringen. Medlemsstaterna är skyldiga att ha sanktioner mot avvikelser, vilket också talar för författ- ningsreglering. Av dessa skäl bör de nya bestämmelserna införas i rele- vanta bolagsrättsliga respektive finansmarknadsrättsliga författningar. Ett direktiv riktar sig till medlemsstaterna och anger ett visst resultat som ska uppnås inom en bestämd tid. Medlemsstaterna har viss handlingsfrihet när det gäller formen och tillvägagångssättet för införandet av reglerna i den nationella rätten. Det innebär bl.a. att författningsbestämmelserna inte behöver ha samma språkliga och redaktionella utformning som motsva- rande bestämmelser i direktivet. Här gör sig olika intressen gällande. På ena sidan står intresset av att författningstexten utformas i enlighet med en för svenska tillämpare väl känd terminologi och att bestämmelserna passar in i den svenska författningsstrukturen. På andra sidan finns intresset av att författningstexten korrekt återspeglar innebörden av direktivet. Vid genomförandet av ändringsdirektivet bör viss försiktighet iakttas och det finns också skäl att avstå från sådana förarbetsuttalanden som inte har direkt stöd i direktivet och som kan uppfattas som bindande för enskilda. Ytterst ankommer det på att tolka innebörden av En författningstext som avviker för mycket från direktivets ordalydelse riskerar att underkännas av . Utformningen av bestämmelserna ska därför ansluta förhållandevis nära till utformningen av bestämmelserna i ändringsdirektivet. finns det inte något egenvärde i att ersätta redan existerande, fungerande system, om de är förenliga med ändringsdirektivets bestämmelser. De nya bestämmelserna bör därför i möjligaste mån ansluta till den systematik som redan finns. Redan etablerade begrepp, som motsvarar dem som används i ändrings- direktivet, bör också lämnas orörda i största möjliga utsträckning. I sammanhanget kan nämnas att flera väsentliga begrepp i ändrings- direktivet inte definieras. Exempelvis införs inte en enhetlig definition av vem som är aktieägare, vilket efterfrågas av . Bakgrunden till detta är att ändringsdirektivet respekterar att bolagsrätten är olika i de olika medlemsstaterna. Det kan finnas en risk för att bristen på enhetlighet orsakar att en aktieägare inte blir identifierad eller får den information som ska tillhandahållas aktieägare när kedjan av intermediärer är gränsöverskridande. En sådan risk undanröjs dock inte av att en särskild definition införs i svensk rätt. Det bedöms inte heller i övrigt finnas tillräckliga skäl att införa en sådan definition för de fall som berörs. Utgångspunkten bör vara att inte gå längre än vad som krävs Liksom direktivet om aktieägares rättigheter syftar ändringsdirektivet till en minimiharmonisering. Medlemsstaterna har alltså möjlighet att införa ytterligare förpliktelser för bolag eller på annat sätt vidta åtgärder för att göra det lättare för aktieägare att utnyttja de rättigheter som avses i direk- tivet. Detsamma gäller kommissionens genomförandeförordning. Med hänsyn till att regelbördan, och den administration som den medför för företagen, bör hållas nere (jfr t.ex. tillkännagivande i bet. 2017/18:CU7 punkt 1, rskr. 2017/18:123) bör utgångspunkten vara att anpassningarna till ändringsdirektivets och förordningens bestämmelser inte ska gå längre än vad som krävs. Regleringen ska ta sikte på vissa svenska aktiebolag och deras ägare samt på intermediärer från och tredjeland Liksom direktivet om aktieägares rättigheter omfattar ändringsdirektivet endast publika aktiebolag med hemvist (säte enligt direktivet) inom EES vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad, dvs. inom EES (den nya artikel 1.1). Vidare omfattar direktivet intermediärer som tillhandahåller tjänster åt aktieägare eller andra intermediärer när det gäller aktier i sådana bolag som omfattas av direktivet, alltså bolag med hemvist inom EES vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad (den nya artikel 1.5). Även intermediärer från tredjeland omfattas (artikel 3e). Utgångspunkten är att varje medlemsstat ansvarar för att vidta nöd- vändiga åtgärder för att direktivets krav ska uppfyllas i förhållande till de aktörer som har hemvist i medlemsstaten (den nya artikel 1.2). ska sektorsspecifik unionslagstiftning inte påverkas av direktivet (den nya artikel 1.7). För att förstå direktivets bestämmelser om tillämpningsområde och behörig medlemsstat behöver bestämmelserna ses i ljuset av ändrings- direktivets materiella innehåll. Sammanfattningsvis och något förenklat 2019/20:116 kan de nu aktuella delarna av ändringsdirektivet sägas medföra rättigheter för aktiebolag med hemvist inom EES, om bolagets aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad, och rättigheter för sådana bolags aktieägare, samt skyldigheter för intermediärer som befinner sig mellan sådana bolag och deras aktieägare. Vilka rättigheter som ska tillkomma ett aktiebolag och dess aktieägare regleras av det lands lag där aktiebolaget har sin hemvist (den nya artikel 1.2). Svensk rätt ska således reglera de rättigheter som enligt direktivet ska tillkomma de berörda svenska aktiebolagen och deras ägare. Till exempel är det svensk rätt som avgör om de berörda svenska bolagen ska ha rätt att identifiera samtliga sina aktieägare eller om denna rätt ska omfatta endast aktieägare med ett visst, minsta aktieinnehav.