prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — Innovativt och hållbart byggande Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 20 Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och Investeringsstöd för gröna städer Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 2019/20:101 Bilaga 3 Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- Avgifter till internationella organisationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för särskilda tjänster för personer med Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation 23 Areella näringar, landsbygd och Intervention för jordbruksprodukter m.m. Stödåtgärder för fiske och vattenbruk Från EU-budgeten finansierade stödåtgärder för Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad Verket för innovationssystem: Forskning och 2019/20:101 Bilaga 4 Sammanställning av slutbehandlade effektivitetsrapporter 2019/20:101 Bilaga 4 Jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken – ett outnyttjat verktyg Otillåten spridning av nationella prov – vad gör och Skolinspektionen? Klimatklivet – stöd till lokala klimatinvesteringar Vanans makt – regeringens styrning av länsstyrelserna Regionala exportcentrum – en del av exportstrategi Att planera för framtiden – statens arbete med scenarier inom miljö-, energi-, transport- och bostadspolitiken Bevara samlingarna – säkerhetsarbetet i de statliga centralmuseernas samlingsförvaltning Skolinspektionens uppföljning av brister i skolor – ett viktigt arbete som kan förbättras Jämställdhet i låneverksamhet – otydlig styrning och återrapportering Köp på saklig grund – myndigheters skydd mot förtroendeskadliga närståendetransaktioner Trångboddhet – konsekvenser för hälsa och skolresultat Konsten att styra – regeringens styrning av kulturområdets institutioner Myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet – brister i styrning och uppföljning kontroll – en träffsäker verksamhet? Grundsärskolans kunskapsuppdrag – styrning, stöd och uppföljning Enklare att starta företag – statliga insatser för en digital process Diskrimineringslagens krav på lönekartläggning – ett trubbigt verktyg för att minska löneskillnader mellan könen Sidas humanitära bistånd och långsiktiga utvecklingssamarbete – förutsättningar för samverkan Arbetsförmedlingens matchningsarbete – svag kunskapsbas och brister i styrningen Jämställd sjukfrånvaro – bedöms män och kvinnor likvärdigt i sjukskrivningsprocessen? Stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande Resurseffektivitet och produktivitet vid lärosäten i nordisk jämförelse Ej verkställda beslut – rapporteringsskyldighet och särskild avgift i SoL och LSS Drift och underhåll av statliga vägar – betydligt dyrare än avtalat Stöd till renovering och energieffektivisering – en riktad satsning till vissa bostadsområden tillsyn – förutsättningar för eﬀektivt resursutnyttjande Stöd till start av näringsverksamhet – långsiktiga effekter och Arbetsförmedlingens arbetssätt Föråldrade it-system – hinder för en effektiv digitalisering Det kommunala utjämningssystemet – behov av mer utjämning och bättre förvaltning Om det värsta skulle hända – statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor Att tänka efter före – statens planering av höghastighetsjärnväg Konsumentskyddet på det finansiella området – förutsättningar och statlig tillsyn Inspektionen för vård och omsorg – en tillsynsverksamhet med förhinder Nationalräkenskaperna – en stabilare grund för finanspolitiken Valförfarandet – valhemlighet, träffsäkerhet och godtagbar tid 2019/20:101 Bilaga 5 2019/20:101 Bilaga 5 Utfallet för statens budget 2015–2019 -34,4 -41,3 -48,7 -47,8 -54,0 UO 1–25 och 27 -2,9 -66,9 -7,3 -2,4 -32,6 Inkomster i statens budget 2015–2019 -33,4 -13,6 -10,4 -85,8 -95,4 -98,8 -107,7 -116,9 Utgifter som ges som -8,2 -34,4 -41,3 -48,7 -47,8 -54,0 2019/20:101 Bilaga 5 Den offentliga sektorns skatteintäkter 2015–2019 -113,1 -126,8 -23,7 -12,7 -13,8 -14,2 -15,5 -0,6 -0,3 -0,3 -0,8 -1,8 -19,1 -5,7 -3,2 -3,3 -4,0 -33,6 -35,6 -36,9 -38,8 -41,1 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -4,3 -4,7 -5,8 -4,7 -5,0 -6,3 -6,1 -6,3 -6,5 -6,9 -651,7 -685,9 -717,0 -744,2 -760,6 Avgår avgifter till ålderspensionssystemet -224,1 -233,9 -245,0 -256,7 -266,5 2019/20:101 Bilaga 5 Utgifter i statens budget 2015–2019 Anslagen har fördelats till de utgiftsområden de tillhörde i statens budget . Utfall som justerats för tekniska förändringar är i kursiv stil Andel i procent av de takbegränsade Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet för familjer Justerat för teknisk förändring1 Justerat för teknisk förändring1 Kultur, medier, trossamfund och Allmän miljö- och naturvård Justerat för teknisk förändring1 Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Justerat för teknisk förändring1 Avgiften till Europeiska unionen sidan av statens budget 2019/20:101 Bilaga 5 Andel i procent av de takbegränsade 1De tekniska justeringarna av utgiftstaket för staten redovisas i prop. 2018/19:1 Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor avsnitt 5.3. Realekonomisk fördelning av statens budget 2015-2019 -1,0 -3,0 -3,9 -1,7 Löner inklusive sociala avgifter -0,5 -8,0 2019/20:101 Bilaga 5 Realekonomisk fördelning – Transfereringar per utgiftsområde Skatt, tull och exekution -46,8 -7,1 Hälsovård, sjukvård och -2,4 -0,9 -24,7 Kultur, medier, -1,8 -48,1 -0,6 -13,8 -63,6 -2,9 -5,7 2019/20:101 Bilaga 5 Realekonomisk fördelning - Transfereringar till hushåll 2015-2019 -4,6 -1,5 -2,9 -4,5 -2,9 -27,7 -32,0 Centrala museer: Stiftelser -1,4 -100,0 -100,2 -129,9 -47,2 2019/20:101 Bilaga 5 Realekonomisk fördelning - Transfereringar till kommuner 2015-2019 -48,1 -63,6 Tillfälligt stöd till kommuner asylsökande m fl. -50,7 Bidrag till folkhälsa och för att korta vårdköerna -77,1 Bidrag till utveckling av -47,9 -8,1 -26,7 -24,3 Nystartsjobb och stöd för -37,4 16Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk -17,5 -100,0 Statligt stöd för stärkt Stöd till kommuner för ökat -100,0 -52,5 Stöd med anledning av -28,6 Bidrag för arbete mot -100,0 Tillfälligt stöd till kommuner 2019/20:101 Bilaga 5 -1,0 Realekonomisk fördelning - Transfereringar till företag 2015-2019 -16,1 -24,4 Nystartsjobb och stöd för -2,7 -100,0 -100,0 18Energieffektivisering och renovering av -94,2 -68,0 -70,0 -129,4 -27,6 -0,4 för fiske och vattenbruk -25,4 23Från EU-budgeten finansierade åtgärder för 2019/20:101 Bilaga 5 -50,9 24Verket för innovationssystem: -4,8 -62,5 -100,0 -11,6 -3,0 Realekonomisk fördelning - Konsumtion per utgiftsområde Skatt, tull och exekution -17,3 Hälsovård, sjukvård och 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn -12,9 Kultur, medier, trossamfund 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård 2019/20:101 Bilaga 5 Areella näringar, landsbygd -4,3 -0,8 27Avgiften till Europeiska unionen Realekonomisk fördelning - Lön inkl. sociala avgifter 2015-2019 -0,6 -1,7 -9,6 Bidrag till folkhälsa och -12,2 -23,1 16Vetenskapsrådet: Forskning och 20Forskningsrådet för miljö, areella näringar och 2019/20:101 Bilaga 5 -25,0 Realekonomisk fördelning – Transfereringar per utgiftsområde Skatt, tull och exekution -46,8 -7,1 -59,0 Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom -2,4 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,9 Ekonomisk trygghet för familjer -24,7 Kultur, medier, trossamfund och -1,8 -48,1 -0,6 Allmän miljö- och naturvård -13,8 -63,6 -2,9 Areella näringar, landsbygd och -5,7 Allmänna bidrag till kommuner -100,0 Avgiften till Europeiska unionen 2019/20:101 Bilaga 5 Realekonomisk fördelning - Investeringar per utgiftsområde -113,3 Skatt, tull och exekution -1,8 -10,1 Försvar och samhällets krisberedskap -64,0 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn -32,4 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,2 och byggande samt konsumentpolitik -13,2 -28,6 Allmän miljö- och naturvård -24,0 -88,7 Areella näringar, landsbygd och -13,8 25Allmänna bidrag till kommuner 27Avgiften till Europeiska unionen 2019/20:101 Bilaga 5 Realekonomisk fördelning - Räntor och finansiella transaktioner per utgiftsområde Skatt, tull och exekution -5,0 -81,6 -5,5 Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -9,1 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -10,3 Ekonomisk trygghet för familjer och -48,1 -45,1 -1,7 Kultur, medier, trossamfund och fritid -78,6 Allmän miljö- och naturvård -19,5 -2,4 Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 2019/20:101 Bilaga 5 Antal statligt anställda 2015–2019 (kvinnor respektive män) 1Anställda med en omfattning understigande av heltid ingår inte. utgjorde de knappt 4 900 personer. Betings-, dag- eller tim-anställda m.fl. ingår inte heller. De utgjorde ca 14 400 personer 2019. Antal statligt anställda 2015–2019 fördelade på åldersgrupper och kön (procentuell andel) Antal och procentuell fördelning Antal statligt anställda 2015–2019 fördelade på sektorer och kön (procentuell andel) Antal och procentuell fördelning 1Affärsverk och infrastruktur. 2Universitet och högskolor. Miljö, teknik och jordbruk, men även arbetsliv, omsorg och utbildning samt länsstyrelser, och stabsmyndigheter. 2019/20:101 Bilaga 6 2019/20:101 Bilaga 6 I de konsoliderade resultat- och balansräkningarna och finansieringsanalysen ingår samtliga myndigheter, inklusive affärsverken, under och regeringen med undantag för och allmänna pensionsfonderna samt premiepensionssystemets tillgångar och skulder inklusive avkastningen på dessa medel. Dessutom ingår och fonder och andelar som redovisas av myndigheter enligt ovan. Andelar i hel- och delägda företag och fonderna tas inte upp separat i denna bilaga. Information om andelarna framgår i not 26 medan de viktigaste fonderna framgår i not 42. De myndigheter som ingår i årsredovisningen för staten finns med i nedanstående förteckning. Eftersom förteckningen anger de myndigheter som de finansiella dokumenten omfattar, ingår inte nämndmyndigheter och liknande vars ekonomiska utfall redovisas av en annan myndighet. 2019/20:101 Bilaga 6 för hälsa, arbetsliv och välfärd för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Forum för levande historia Försvarshögskolan Försvarsmakten (Lämnade den statliga redovisningsorganisationen . har tagit över myndighetens ekonomiska redovisning.) Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Inspektionen för socialförsäkringen Inspektionen för vård och omsorg 2019/20:101 Bilaga 6 Kungliga hov- och slottsstaten 2019/20:101 Bilaga 6 Myndigheten för arbetsmiljökunskap Myndigheten för delaktighet Myndigheten för digital förvaltning Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd Myndigheten för kulturanalys Myndigheten för press, radio och tv Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för stöd till trossamfund Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Myndigheten för i forskning (myndigheten startade .) Rådet för Europeiska socialfonden i 2019/20:101 Bilaga 6 S Sameskolstyrelsen , affärsverk skolmyndigheten social utvärdering Statens centrum för arkitektur och design Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Statens maritima och transporthistoriska museer Statens museer för världskultur Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll för europapolitiska studier geologiska undersökning Säkerhetspolisen (redovisas i begränsad omfattning) 2019/20:101 Bilaga 6 2019/20:101 Bilaga 7 2019/20:101 Bilaga 7 Tillgång som är avsedd för stadigvarande bruk eller innehav. Det är avsikten med innehavet, och inte tillgångens natur, som är avgörande för om tillgången ska klassificeras som anläggningstillgång eller omsättningstillgång. Med stadigvarande bruk eller innehav avses tillgångar som innehas . Anläggningstillgångar delas upp i immateriella, materiella och finansiella anläggningstillgångar. Utgiften för en tillgångs köp eller tillverkning. I anskaffningsvärdet ska räknas in samtliga utgifter för att få tillgången på plats och i skick för att utnyttjas i enlighet med syftet med anskaffningen. En metod som används för att redovisa och värdera anläggningstillgångar i balansräkningen. Metoden innebär att en anläggningstillgång initialt tas upp till anskaffningsvärdet. Det bokförda värdet minskar sedan löpande under tillgångens nyttjandeperiod med avskrivningar och nedskrivningar. Se även Kapitalandels- metoden. Utgiftspost på statens budget som fattar beslut om. anslagsbeslut innebär att regeringen bemyndigas att och under vissa villkor använda anvisade medel till de av angivna ändamålen. Anslaget anvisas av till regeringen. Därefter tilldelar regeringen anslagsmedel till myndigheter. Regeringen kan underindela anslagen i anslagsposter och delposter. Samtliga anslag i statens budget är ramanslag. Se vidare Ramanslag. Kvarstående anslagsmedel på ramanslag vid budgetårets slut. Se vidare Ramanslag. Totalt tilldelade medel beräknas som summan av anvisade medel enligt statens budget för ett aktuellt budgetår och kvarstående medel , s.k. ingående anslagsbehållningar. De tilldelade medlen kan förändras under budgetåret, dels genom anvisade eller minskade medel på ändringsbudget, och dels genom indragningar enligt regeringsbeslut. I budgetpropositionen och vårpropositionen görs en prognos över förändringen av anslagsbehållningar för . Detta redovisas under posten Minskning av anslagsbehållningar. Ett tillåtet överskridande på ett ramanslag som förs över till kommande budgetår och som därmed minskar totalt disponibelt belopp. Se vidare Ramanslag. Outnyttjade medel på ramanslag, som inom vissa gränser får överföras till kommande budgetår. Se vidare Ramanslag. Befintliga förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras, eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. 2019/20:101 Bilaga 7 benämns i vissa fall eventualförpliktelser, bl.a. i flera internationella redovisningsrekommendationer, men detta har inte alltid exakt samma betydelse. Ansvarsförbindelser redovisas ”inom linjen” i (anslutning till) balansräkningen men de tas inte med i balansräkningens beloppskolumner och räknas inte in i balanssumman. Garantiåtaganden utgör de största ansvarsförbindelserna i staten. Ersättning som betalas för en motprestation. Om inget annat har beslutats ska avgifter inom staten beräknas så att de helt täcker verksamhetens kostnader, såväl direkta som indirekta (full kostnadstäckning). Post på balansräkningens skuldsida för förpliktelser som är osäkra till belopp och/eller tidpunkt då de ska infrias. Detta till skillnad från poster som redovisas som skulder, som i princip är säkra såväl till belopp som till tidpunkt för infriande. Dokument i årsredovisningen som visar den redovisande enhetens ekonomiska ställning på bokslutsdagen, uttryckt i tillgångar, skulder och kapital. Tillgångs- och skuldsidans summor är lika stora. Tillgång som innehas för civilt eller militärt beredskapsändamål. Tillgångar för civilt beredskapsändamål kan utgöras av t.ex. läkemedel och räddningsutrustning. Tillstånd som en statlig myndighet behöver för att få ingå ekonomiska åtaganden som kommer att belasta framtida anslag. Ersättning som lämnas eller mottas utan direkt motprestation. Däremot kan villkor finnas för erhållande av bidraget. I statlig redovisning sammanfaller begreppet vanligen med transferering. Se även Transferering. Princip som innebär att inkomster och utgifter hänförs (periodiseras) till den räkenskapsperiod de hör till och intäkts- respektive kostnadsförs. Avgörande är när en prestation utförs eller när resursförbrukning sker, inte när den faktureras eller regleras likvidmässigt. Det värde som en tillgång eller skuld är upptagen till i balansräkningen. Det kan avvika från marknadsvärdet eller anskaffningsvärdet. Bokfört värde benämns i vissa sammanhang som redovisat värde. Bruttonationalinkomst (BNI) Summa av bruttonationalprodukten och faktorinkomster till och från utlandet, t.ex. löner, aktieutdelningar, räntor. Bruttonationalprodukten (BNP) Värdet av alla varor och tjänster som produceras i ett land . 2019/20:101 Bilaga 7 Redovisningsmetod som innebär att inkomster och utgifter, intäkter och kostnader eller tillgångar och skulder redovisas var för sig, dvs. de kvittas inte mot varandra. Motsatsen är nettoredovisning, vilket innebär att endast skillnaden mellan respektive begreppspar redovisas, dvs. de kvittas mot varandra. Statens inkomster och utgifter ska budgeteras och redovisas brutto. Skillnaden mellan statens utgiftstak och de takbegränsade utgifterna i statens budget och ålderspensionssystemet. Se vidare Utgiftstak för staten och Takbegränsade utgifter. Denna marginal utgör en buffert för högre utgifter än beräknat. som utgiftstaket omfattar kan såväl den samhällsekonomiska utvecklingen som konsekvenserna av redan fattade beslut bli annorlunda än vad som förväntats. Det kan t.ex. bero på högre arbetslöshet, lägre BNP-tillväxt eller högre utgifter till följd av beteendeförändringar. Ett negativt saldo i statens budget som uppkommer då utgifterna är större än inkomsterna. Ett budgetunderskott är per definition lika med statens lånebehov. Se vidare Statens budgetsaldo. Ett positivt saldo i statens budget som uppkommer då inkomsterna är större än utgifterna, vilket innebär att staten kan amortera på statsskulden. Se vidare Statens budgetsaldo. Ett samlingsnamn för ett flertal olika finansiella instrument som bl.a. används av för att hantera kurs- och ränterisker avseende statsskulden. Vanliga derivatinstrument är optioner, terminer och skuldbytesavtal (eng. swaps). granskning av effektiviteten i den statliga verksamheten. Granskningen ska främja ett effektivt verkställande av politiska beslut och användande av skattemedel. Skillnaden mellan det bokförda värdet av tillgångarna och skulderna i en balansräkning, dvs. nettoförmögenheten eller kapitalbehållningen. Det egna kapitalet i ett företag består av det kapital som ägarna satsat med tillägg för vinster och avdrag för förluster som stannat i företaget. I årsredovisningen för staten benämns det egna kapitalet Nettoförmögenhet. Alla förändringar i storleken och sammansättningen av statens/myndigheternas tillgångar, skulder eller kapital. Dessa förändringar beror på statens/myndigheternas ekonomiska relationer med omvärlden, såsom in- och utbetalningar samt uppkomna fordringar och skulder. Ekonomisk händelse kan jämställas med begreppet affärshändelse som används i näringslivet. Ett moment i upprättandet av en konsoliderad redovisning/koncernredovisning. I årsredovisningen för staten innebär eliminering att fordringar och skulder samt 2019/20:101 Bilaga 7 transaktioner mellan myndigheter (även affärsverk) liksom därmed sammanhängande orealiserade vinster tas bort för att ge en rättvisande bild av statens ekonomiska resultat och ställning. Anläggningstillgång som utgörs av t.ex. aktier, andra andelar och obligationer där syftet med innehavet är varaktigt. Se även Anläggningstillgång. Skillnaden mellan reala inkomster och reala utgifter för respektive sektor i nationalräkenskapssystemet. Den offentliga sektorns finansiella sparande, dvs. sparandet för staten, kommunerna och ålderspensionssystemet, är ett viktigt mått i den ekonomiska politiken. Se vidare Överskottsmål. Dokument i årsredovisningen som visar tillförda och använda medel i statens verksamhet. Finansieringsanalysen visar hur statens likvida ställning på total nivå, dvs. statens nettoupplåning, har förändrats . Förändringen delas in i avsnitten statens verksamhet, investeringar, utlåning och finansiella aktiviteter. Se vidare Statens nettoupplåning. Post på balansräkningens tillgångssida. Fordringar delas upp på kortfristiga och långfristiga. Kortfristiga fordringar är fordringar som förfaller . Långfristiga fordringar utgörs av fordringar som förfaller . Inkomster från varor eller tjänster som bokförts men som ännu inte levererats till köparen. Beloppet tas upp som skuld i bokslutet för att intäktsredovisas kommande år när prestationen utförs. Utgifter för varor eller tjänster som bokförts men som ännu inte levererats från säljaren. Beloppet tas upp som tillgång i bokslutet för att kostnadsredovisas kommande år när prestationen erhålls. Exempel är hyror som ofta betalas kvartalsvis i förväg. Utgångspunkt för bokföring som finns uttryckt i lagar, förordningar, övriga regeringsbeslut samt av ESV utfärdade föreskrifter och allmänna råd och utfyllande tolkningar av dessa bestämmelser. Anläggningstillgång som saknar fysisk substans. Det är huvudsakligen utgifter för utveckling samt licenser för datorprogram och liknande rättigheter som tas upp (aktiveras) som immateriella anläggningstillgångar i balansräkningen. En av förutsättningarna för att aktivera dessa utgifter är att de beräknas bli av väsentligt värde för verksamheten . Se även Anläggningstillgång. Ekonomisk händelse då pengar överförs från en ägare till en annan. Den kan avvika från tidpunkten för intäkt eller inkomst. 2019/20:101 Bilaga 7 Åtgärd enligt vilken regeringen får besluta att medel på ett anvisat anslag inte ska användas. Bestämmelser om detta finns i budgetlagen (2011:203) och anslagsförordningen (2011:223). En ekonomisk händelse genom vilken ett värde av finansiell natur tillförs myndigheten. Till skillnad från intäkt kan inkomst avse flera redovisningsperioder och behöver inte öka myndighetens/statens nettoförmögenhet. Begreppet används i vissa fall som ett sammanfattande begrepp för statens intäkter, inkomster och inbetalningar. Inkomstpost på statens budget där myndigheten redovisar inkomster (i generell mening, dvs. även intäkter och inbetalningar) som den inte själv får disponera, exempelvis skatter. På inkomsttitel redovisas sådana statsinkomster som inte är specialdestinerade för en viss verksamhet utan kan finansiera vilka utgifter som helst. Att mot inkomsttitel och/eller till statens centralkonto i redovisa respektive betala medel som inte får behållas av myndigheten. Vanligen avser det inbetalning av skatter, överskott från verksamheten eller offentligrättsliga avgifter. Transaktioner och andra poster (fordringar, skulder etc.) inom exempelvis en koncern. I årsredovisningen för staten är interna mellanhavanden de transaktioner och andra poster mellan de myndigheter som ingår i den beslutade avgränsningen av staten. Det bruttoinflöde av ekonomiska fördelar eller servicepotential som uppstår i verksamheten och som ökar myndighetens/statens nettoförmögenhet. I relation till begreppet inkomst kan intäkt ses som inkomsten hänförd till den tidsperiod under vilken den har upparbetats eller blivit intjänad, dvs. En av flera metoder för att konsolidera dotter- och intresseföretag. Enligt kapitalandelsmetoden redovisas en investering initialt till sitt anskaffningsvärde. Det bokförda värdet ökas eller minskas därefter med företagets vinster eller förluster, för att avspegla myndighetens andel av företaget. Metoden ska användas för hel- och delägda företag där staten äger av aktierna eller andelar. Se även Anskaffningsvärdemetoden. Kassamässig redovisning mot statens budget Redovisningsprincip som innebär att redovisning mot anslag och inkomsttitlar på statens budget görs vid betalningstillfället. 2019/20:101 Bilaga 7