prop · H70397 · 2020-03-17 00:00:00 — Det innebär sammanfattningsvis att de nu aktuella bestämmelserna inte medför något behov av avvikande reglering för medlemsbanker. 7 a kap. Revision I en medlemsbank ansvarar en eller flera revisorer för den löpande granskningen av bankens räkenskaper och av dess interna kontroll, granskning av bokslut och årsredovisning samt granskning av styrelsens och den verkställande direktörens förvaltning. Vid sidan av revisorer kan särskilda granskare utses. Bestämmelserna finns i 7 a kap. lagen om medlemsbanker. För ekonomiska föreningar finns motsvarande bestämmelser i 8 och 9 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som – med de undantag som motiveras av finansieringsrörelsen – gäller för kreditmarknadsföreningar (12 kap. 8–11 b §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse). I grunden överensstämmer det som gäller för medlemsbanker med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Jämfört med lagen om medlemsbanker innehåller lagen om ekonomiska föreningar emellertid en mer fullständig reglering av revision och särskild granskning. Det finns inga skillnader mellan de associationsrättsliga regleringarna för medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar som kan motiveras av bankrörelsen. Det innebär sammanfattningsvis att de nu aktuella bestämmelserna inte medför något behov av avvikande reglering för medlemsbanker. 7 b kap. Allmän granskning Utöver revision och särskild granskning kan en medlemsbank vara föremål för allmän granskning. Bestämmelserna finns i 7 b kap. lagen om medlemsbanker. För ekonomiska föreningar finns inga motsvarande bestämmelser i lagen om ekonomiska föreningar. Det finns inte heller några sådana bestämmelser för kreditmarknadsföreningar i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Den allmänna granskningen i en medlemsbank, dvs. den fortlöpande granskningen av bankrörelsen vid sidan av den som sker enligt bestämmelserna om revision och särskild granskning i lagen om medlemsbanker (7 a kap.), vilar på frivillighet och är framför allt inriktad på medlemmarnas behov av granskning av bankrörelsen. Den avvikande regleringen kan därför inte motiveras av bankrörelsen. I avsaknad av lagreglering står det dock en medlemsbank fritt att utse en eller flera lekmannarevisorer i syfte att utföra en allmän granskning av bankrörelsen, om det har stöd i stadgarna. Det innebär sammanfattningsvis att de nu aktuella bestämmelserna inte medför något behov av avvikande reglering för medlemsbanker. 8 kap. Överskottsutdelning och annan användning av medlemsbankens egendom En medlemsbanks eget kapital består av bundet eget kapital (t.ex. medlems- och förlagsinsatser) och fritt eget kapital. Fritt eget kapital som inte delas ut till medlemmarna (i form av vinstutdelning eller gottgörelse) kan överföras till reservfond eller insatskapital genom insatsemission (bundet eget kapital). Bestämmelserna finns i 8 kap. lagen om medlemsbanker. För ekonomiska föreningar finns motsvarande bestämmelser i 12–15 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som gäller för kreditmarknadsföreningar. I grunden överensstämmer det som gäller för medlemsbanker med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Jämfört med lagen om medlemsbanker innehåller lagen om ekonomiska föreningar emellertid en mer fullständig reglering av värdeöverföringar. Till skillnad från en kreditmarknadsförening, ska en medlemsbank avsätta en viss del av vinsten till reservfonden (8 kap. 6 § lagen om medlemsbanker). Avsättningen ska vara av den del av nettovinsten – inklusive gottgörelser – som inte går åt för täckning av en balanserad förlust. Avsättningsskyldigheten upphör när reservfonden uppgår till av insatskapitalet. Även vissa andra belopp ska avsättas till reservfonden. Reservfonden får minskas för täckning av förlust enligt fastställd balansräkning, om förlusten inte kan täckas av fritt eget kapital. Det innebär att förluster som har uppkommit under löpande räkenskapsår inte kan täckas med minskning av reservfonden förrän räkenskapsåret har avslutats och en balansräkning för det året har fastställts, trots att behov av förlusttäckning kan uppkomma redan innan balansräkningen har fastställts. Reservfonden – som är bundet eget kapital i en medlemsbank – syftar till att åstadkomma en successiv konsolidering av banken. Givet att bankrörelsen ger överskott skapar avsättningarna till reservfonden ett slags minimikapital i banken. Bankaktiebolag behöver inte längre göra avsättningar till reservfonden och minskning av reservfonden i ett bankaktiebolag förutsätter inte heller att en förlust framgår av en fastställd balansräkning. Av dessa skäl kan ifrågasättas om de nu aktuella bestämmelserna kan motiveras av bankrörelsen (se t.ex. prop. 2002/03:139 avsnitt 13). har insatskapitalet i en medlemsbank inte samma stabilitet som aktiekapitalet i ett bankaktiebolag (jfr t.ex. 10 kap. 2 § lagen om bank- och finansieringsrörelse), låt vara att återbetalning av medlemsinsatser i en medlemsbank förutsätter tillstånd (se ovan avsnittet ”4 kap. Återbetalning av medlemsinsatser”). Vid en samlad bedömning kan den avvikande regleringen motiveras av bankrörelsen. Det innebär sammanfattningsvis att bestämmelserna i lagen om medlemsbanker om avsättning till och minskning av reservfonden (8 kap. 6 §) bör överföras till det nya kapitlet i lagen om bank- och finansieringsrörelse. En medlemsbank kan upplösas på olika sätt. Om medlemmarna vill avveckla medlemsbanken kan de försätta den i likvidation (frivillig likvidation). I vissa fall kan medlemsbanken tvingas i likvidation (tvångslikvidation). En medlemsbank kan också försättas i konkurs. Bestämmelserna finns i 9 kap. lagen om medlemsbanker. För ekonomiska föreningar finns motsvarande bestämmelser i 17 och 18 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som – med de avvikelser som motiveras av finansieringsrörelsen – gäller för kreditmarknadsföreningar (12 kap. 12–12 b §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse). I grunden motsvarar det som gäller för medlemsbanker det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Jämfört med lagen om medlemsbanker innehåller lagen om ekonomiska föreningar emellertid en mer fullständig reglering av upplösning, t.ex. bestämmelser om upplösning till följd av förenings passivitet (18 kap. 8 och 9 §§ lagen om ekonomiska föreningar). Till skillnad från det som gäller för en kreditmarknadsförening ska besluta att en medlemsbank ska gå i likvidation, om tillståndet att driva bankrörelse har återkallats utan att banken i stället fått tillstånd att driva annan tillståndspliktig finansiell rörelse (9 kap. 4 § lagen om medlemsbanker). Den avvikande regleringen – som motsvarar bestämmelserna om bankaktiebolag i 10 kap. 31 och 33 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse – kan motiveras av bankrörelsen. Det innebär sammanfattningsvis att bestämmelserna i lagen om medlemsbanker om att ska besluta att en medlemsbank ska gå i likvidation om tillståndet att driva bankrörelse har återkallats utan att banken i stället fått tillstånd att driva annan tillståndspliktig finansiell rörelse (9 kap. 4 §) bör överföras till det nya kapitlet i lagen om bank- och finansieringsrörelse. I lagen om ekonomiska föreningar finns bestämmelser om upphörande av likvidation (17 kap. 43 §). Ett beslut om att en likvidation ska upphöra och medlemsbankens verksamhet återupptas bör inte kunna fattas om bankens tillstånd att driva bankrörelse har återkallats. Vid tillämpning av bestämmelsen i lagen om ekonomiska föreningar om beslut om tvångslikvidation (17 kap. 11 §) bör medlemsbanker tillämpa lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag i stället för årsredovisningslagen. anser att det är föreligger vissa oklarheter vid likvidation av en medlemsbank om banken har förklarat sig avstå från tillståndet att driva bankrörelse. Enligt gällande rätt ska återkalla en medlemsbanks tillstånd att driva bankrörelse, om banken har förklarat sig avstå från tillståndet. får i så fall bestämma hur avvecklingen av verksamheten ska ske och föreningsstämman ska besluta om ändring av stadgarna och anmäla beslutet för registrering. ska godkänna ändringen av stadgarna. Om en medlemsbanks tillstånd att driva bankrörelse har återkallats utan att banken i stället fått tillstånd att driva annan tillståndspliktig rörelse, ska besluta om tvångslikvidation på ansökan av t.ex. . Beslutet ska fattas så snart det är praktiskt möjligt, dock senast dagen efter det att ansökan om likvidation kom in till . Om en medlemsbanks tillstånd att driva bankrörelse har återkallats och den ekonomiska föreningen i stället fått tillstånd att driva en annan tillståndspliktig finansiell rörelse, ska underrätta . Uppgifterna i bankregistret ska i så fall tas in i föreningsregistret. Under en medlemsbanks likvidation har samma befogenheter i fråga om likvidatorerna och föreningsstämman som inspektionen annars har i fråga om styrelsen och föreningsstämman. Förslagen i denna proposition innebär ingen ändring av gällande rätt. Fusion och inlösen av aktier i dotterbolag Vid sidan av likvidation och konkurs kan en medlemsbank upplösas genom att den går upp i en annan medlemsbank (fusion), antingen genom absorption eller kombination. Fusion kan också ske mellan en medlemsbank och ett helägt dotteraktiebolag. Vid fusionen upplöses den överlåtande banken utan likvidation och medlemmarna i den banken blir medlemmar i den övertagande banken. Tillstånd att verkställa fusionsavtalet meddelas av . Bestämmelserna finns i 10 kap. lagen om medlemsbanker. För ekonomiska föreningar finns motsvarande bestämmelser i 16 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som – med de undantag som motiveras av finansieringsrörelsen – gäller för kreditmarknadsföreningar (12 kap. 1 § andra stycket och 13–19 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse). I grunden överensstämmer det som gäller för medlemsbanker med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Jämfört med lagen om medlemsbanker innehåller lagen om ekonomiska föreningar och lagen om bank- och finansieringsrörelse emellertid en mer fullständig reglering av fusion, framför allt bestämmelser om gränsöverskridande fusioner (16 kap. 30–51 §§ lagen om ekonomiska föreningar). Det finns inga skillnader mellan de associationsrättsliga regleringarna för medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar som kan motiveras av bankrörelsen. Det innebär sammanfattningsvis att de nu aktuella bestämmelserna inte medför något behov av avvikande reglering för medlemsbanker. Medlemsbanksorganen verkar under skadeståndsansvar. Bestämmelserna finns i 11 kap. lagen om medlemsbanker. För ekonomiska föreningar finns motsvarande bestämmelser i 21 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som – med de avvikelser som motiveras av finansieringsrörelsen – gäller för kreditmarknadsföreningar (12 kap. 20 § lagen om bank- och finansieringsrörelse). I grunden överensstämmer det som gäller för medlemsbanker med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Jämfört med lagen om medlemsbanker innehåller lagen om ekonomiska föreningar emellertid en mer fullständig reglering av skadestånd. Det finns inga skillnader mellan de associationsrättsliga regleringarna för medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar som kan motiveras av bankrörelsen. Det innebär sammanfattningsvis att de nu aktuella bestämmelserna inte medför något behov av avvikande reglering för medlemsbanker. 12 kap. Medlemsbanks företagsnamn En medlemsbank har ett företagsnamn. Bestämmelserna finns i 12 kap. lagen om medlemsbanker. För ekonomiska föreningar finns motsvarande bestämmelser i 20 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som gäller för kreditmarknadsföreningar. I grunden överensstämmer det som gäller för medlemsbanker med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Jämfört med lagen om medlemsbanker innehåller lagen om ekonomiska föreningar emellertid en mer fullständig reglering av företagsnamn. En medlemsbanks företagsnamn ska innehålla ordet medlemsbank (12 kap. 1 § första stycket lagen om medlemsbanker). krav finns inte för en kreditmarknadsförenings företagsnamn (jfr 20 kap. Prop. 2019/20:97 1 § lagen om ekonomiska föreningar). Det avvikande regleringen för medlemsbanker – som motsvarar bestämmelsen om bankaktiebolag i 10 kap. 35 § lagen om bank- och finansieringsrörelse (se också 1 kap. 9 § samma lag och 4 kap. förordningen om bank- och finansieringsrörelse) – kan motiveras av bankrörelsen. Det innebär sammanfattningsvis att bestämmelsen i lagen om medlemsbanker om att en medlemsbanks företagsnamn ska innehålla ordet medlemsbank (12 kap. 1 § första stycket) bör överföras till det nya kapitlet i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Registreringen (i bankregistret) ska kungöras i Post- och och har viss rättslig verkan i förhållande till tredje man. Bestämmelserna finns i 13 kap. lagen om medlemsbanker. För ekonomiska föreningar i allmänhet finns motsvarande bestämmelser i 19 kap. lagen om ekonomiska föreningar, som gäller för kreditmarknadsföreningar. I grunden överensstämmer det som gäller för medlemsbanker med det som gäller för kreditmarknadsföreningar. Jämfört med lagen om medlemsbanker innehåller lagen om ekonomiska föreningar emellertid en mer fullständig reglering av registrering (i föreningsregistret). Det finns inga skillnader mellan de associationsrättsliga regleringarna för medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar som kan motiveras av bankrörelsen. Det innebär sammanfattningsvis att de nu aktuella bestämmelserna inte medför något behov av avvikande reglering för medlemsbanker. 5 Europakooperativ som driver bankrörelse Ett europakooperativ är en unionsrättslig associationsform för gränsöver- skridande verksamhet som i huvudsak motsvarar en ekonomisk förening. Den associationsrättsliga regleringen för europakooperativ finns i rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för euro- peiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar), i det följande benämnd SCE-förordningen (artikel 8.1 a och b). europakooperativ i vissa frågor som regleras i förordningen tillämpa nationell rätt, antingen den nationella associationsrättsliga regleringen för publika aktiebolag (se t.ex. artikel 72) eller den nationella associations- rättsliga regleringen för motsvarande kooperativa företag (se t.ex. artikel I frågor som inte regleras i SCE-förordningen ska europakooperativ tillämpa den nationella associationsrättsliga regleringen för motsvarande kooperativa företag (artikel 8.1 c). I tillämpliga fall ska europakooperativ tillämpa nationell associationsrättslig reglering som motiveras av t.ex. bank- eller finansieringsrörelse (artikel 8.2). SCE-förordningen kompletteras av lagen (2006:595) om europa- 2019/20:97 Europakooperativ som driver bank- eller finansieringsrörelse behandlas i svensk rätt som medlemsbanker respektive kreditmarknadsföreningar (1 kap. 5 § 13 och 16 lagen om bank- eller finansieringsrörelse). I den utsträckning europakooperativ som driver bank- eller finansieringsrörelse ska tillämpa nationell associationsrättslig reglering för motsvarande kooperativa företag, innebär den valda lagstiftningstekniken att europakooperativ som driver bankrörelse tillämpar lagen om medlemsbanker medan europakooperativ som driver finansieringsrörelse tillämpar lagen om ekonomiska föreningar med de undantag som motiveras av finansieringsrörelsen (12 kap. 1–20 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse). Europakooperativ som driver bankrörelse tillämpar lagen om medlemsbanker (1 a kap.) i stället för lagen om europakooperativ medan europakooperativ som driver finansieringsrörelse tillämpar lagen om europakooperativ med de undantag som motiveras av finansieringsrörelsen (12 kap. 21–29 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse). 5.2Ny associationsrätt för europakooperativ som driver bankrörelse Regeringens förslag: Utöver det som gäller för medlemsbanker i allmänhet, ska europakooperativ som driver bankrörelse tillämpa lagen om europakooperativ med de undantag som motiveras av bankrörelsen. De undantagen ska tas in i ett nytt kapitel (10 a kap.) i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Bestämmelserna i lagen om medlemsbanker om registrering i europakooperativsregistret av ett europakooperativ som driver bankrörelse och om rätt att teckna firma för ett europakooperativ som driver bankrörelse ska överföras till lagen om bank- och finansieringsrörelse. I övrigt ska regleringen av europakooperativ som driver bankrörelse i sak överensstämma med regleringen av europakooperativ som driver finansieringsrörelse. Vid tillämpning av den reglering som gäller för kreditmarknadsföreningar ska ett europakooperativ som driver bankrörelse dock upprätta årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i lagen om årsredovisning för kreditinstitut och värdepappersbolag som är tillämpliga på medlemsbanker. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens förslag. I promemorian föreslås emellertid en annan lagteknisk utformning. Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 4.2 föreslås att medlemsbanker i stället för lagen om medlemsbanker ska tillämpa lagen om ekonomiska föreningar med de undantag som motiveras av bankrörelsen. De undantagen ska tas in i ett nytt kapitel (10 a kap.) i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Europakooperativ som driver bankrörelse behandlas i svensk rätt som medlemsbanker. Det innebär att det som föreslås i avsnitt 4.2 också ska gälla för europakooperativ som driver bankrörelse. Europakooperativ som driver bankrörelse bör dessutom – på motsvarande sätt som europakooperativ som driver finansieringsrörelse – tillämpa lagen om Prop. 2019/20:97 europakooperativ med de undantag som motiveras av bankrörelsen. undantagen bör tas in i det nya kapitlet (10 a kap.) i lagen om bank- och finansieringsrörelse. Med de ovan angivna utgångspunkterna överensstämmer det som gäller europakooperativ som driver bankrörelse med det som gäller för europakooperativ som driver finansieringsrörelse med tre undantag (jfr prop. 2005/06:150 s. 171–202, 229–245 och 248–253). För det första ska europakooperativ som driver bankrörelse vid registrering i europakooperativsregistret tillämpa bestämmelserna i aktiebolagslagen och andra bestämmelser om registrering i bankregistret i stället för aktiebolagsregistret (1 a kap. 10 § lagen om medlemsbanker och 10 § lagen om europakooperativ). För det andra ska europakooperativ som driver bankrörelse upprätta års- och koncernredovisning i enlighet med bestämmelserna i lagen om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag som är tillämpliga på medlemsbanker i stället för dem som är tillämpliga på kreditmarknadsföreningar (1 a kap. 27 § lagen om medlemsbanker och 12 kap. 28 § lagen om bank- och finansieringsrörelse). För det tredje får behörigheten att teckna firman för ett europakooperativ som driver bankrörelse utövas bara av två eller flera personer i förening (1 a kap. 30 § lagen om medlemsbanker och 12 kap. 29 § lagen om bank- och finansieringsrörelse). De avvikande regleringarna kan motiveras av bankrörelsen. Av det skälet bör bestämmelserna i lagen om medlemsbanker om registrering i europakooperativsregistret av ett europakooperativ som driver bankrörelse (1 a kap. 10 §) och om rätt att teckna firma för ett europakooperativ som driver bankrörelse (1 a kap. 30 §) överföras till lagen om bank- och finansieringsrörelse. Vid tillämpning av bestämmelserna i lagen om bank- och finansieringsrörelse som gäller för europakooperativ som driver finansieringsrörelse bör ett europakooperativ som driver bankrörelse upprätta årsredovisning och, i förekommande fall, koncernredovisning i enlighet med de bestämmelser i lagen om årsredovisning för kreditinstitut och värdepappersbolag som är tillämpliga på medlemsbanker. Återbetalning av medlemsinsatser när ett medlemskap i en kreditmarknadsförening upphör förutsätter tillstånd (12 kap. 2 § andra stycket lagen om bank- och finansieringsrörelse). Motsvarande reglering finns i tillsynsförordningen (artikel 77). 2019/20:97 6.2 Regeringens förslag: Bestämmelsen i lagen om bank- och finansieringsrörelse om att återbetalning av medlemsinsatser när ett medlemskap i en kreditmarknadsförening upphör förutsätter tillstånd ska tas bort. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att det av stadgarna ska framgå att återbetalning av medlemsinsatser förutsätter inspektionens tillstånd. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 4.2.2 föreslås att bestämmelserna om att återbetalning av medlemsinsatser i en medlemsbank förutsätter tillstånd – dels när ett medlemskap upphör, dels utan samband med att ett medlemskap upphör – i lagen om medlemsbanker (4 kap. 1 § första stycket och 3 §) inte ska överföras till lagen om bank- och finansieringsrörelse, eftersom motsvarande reglering finns i tillsynsförordningen (artikel 77). På motsvarande sätt bör bestämmelsen i lagen om bank- och finansieringsrörelse om att återbetalning av medlemsinsatser när ett medlemskap i en kreditmarknadsförening upphör förutsätter tillstånd (12 kap. 2 § andra stycket) tas bort. synpunkter behandlas i avsnitt 4.2.2. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Äldre bestämmelser och den upphävda lagen ska dock fortsätta att gälla i fråga om medlemsbanker som är registrerade i bankregistret avseende det räkenskapsår respektive beskattningsår som avslutas närmast efter detta datum. Promemorians förslag överensstämmer inte med regeringens förslag. I promemorian föreslås att lagändringarna ska träda i kraft . Remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna bör träda i kraft , vilket bedöms vara . Förslagen i avsnitten 4 och 5 innebär att medlemsbanker, inbegripet europakooperativ som driver bankrörelse, ska tillämpa en ny associationsrättslig reglering. Dessa banker bör av det skälet få på sig för att anpassa sig till den nya ordningen. Äldre bestämmelser bör därför fortsätta att gälla för medlemsbanker som är registrerade i bankregistret avseende det räkenskapsår eller, vid beskattningen, Prop. 2019/20:97 det beskattningsår som avslutas närmast efter detta datum. Regeringens bedömning: Förslaget innebär att medlemsbankerna kan tillämpa en modern och ändamålsenlig associationsrättslig reglering och underlättar för företag att driva bankrörelse i kooperativa former. De eventuella merkostnader som förslaget medför för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna tillstyrker bedömningen eller har inget att invända mot den. Skälen för regeringens bedömning Offentligfinansiella och samhällsekonomiska effekter Den nya associationsrättsliga regleringen för medlemsbanker har inga offentligfinansiella eller samhällsekonomiska effekter. Det finns två medlemsbanker i men inga europakooperativ som driver bankrörelse. Den nya associationsrättsliga regleringen för medlemsbanker innebär att dessa företag kan tillämpa en modern och ändamålsenlig associationsrättslig reglering. Det underlättar för företag att driva bankrörelse i kooperativa former. Ändringarna i den associationsrättsliga regleringen påverkar inte förutsättningarna för hur bankrörelsen ska bedrivas enligt den näringsrättsliga regleringen, exempelvis penningtvättsregelverket. Förslagen medför inga ökade kostnader för företagen i förhållande till . Den nya associationsrättsliga regleringen för medlemsbanker medför inga ökade kostnader för dessa företag och påverkar av det skälet inte kreditgivningen till privatpersoner och företag. Effekter för myndigheter och domstolar Den nya associationsrättsliga regleringen för medlemsbanker medför inga merkostnader för eller domstolarna. Förslagen innebär att behöver ändra sina föreskrifter i viss utsträckning. De merkostnader som förslagen medför för ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. 2019/20:97 Alternativa lösningar