prop · H703115 · 2020-03-12 00:00:00 — Informationsutbyte och EU-samverkan har ägt rum vid flera konsulära kriser bl.a. i samband med det försämrade säkerhetsläget i , och samt terrorattackerna i . Arbetet med att ta fram EU-gemensamma krisberedskapsplaner och genomföra konsulära krisövningar fortlöper. Rådets direktiv om införande av en provisorisk EU-resehandling och om upphävande av beslut 96/409/Gusp antogs . 18 Den gemensamma handelspolitiken 18.1Regionala och bilaterala frihandels- och investeringsskyddsavtal har framsteg gjorts i flera avtalsförhandlingar. med trädde i kraft och förhandlingar om ett investeringsskyddsavtal pågår. med trädde i kraft . med behöver ratificeras av samtliga medlemsstater innan det kan träda i kraft. EU och undertecknade ett frihandelsavtal och ett investeringsskyddsavtal i (se faktapromemoria 2018/19:FPM33). granskning av avtalen inleddes . Information lämnades till näringsutskottet och samråd med ägde rum . Ett associeringsavtal med förhandlades färdigt . Förhandlingarna om uppdaterade handelsavtal med och fortsatte. Med hölls tre förhandlingsrundor . Tre förhandlingsrundor hölls med och fyra med . Med genomfördes tre förhandlingsrundor om ett frihandelsavtal. En förhandlingsrunda ägde rum med om ett frihandelsavtal. Förhandlingarna med om ett investeringsavtal fortsatte. EU:s frihandelsavtal med tredjeland innehåller särskilda kapitel om hållbar utveckling. Kommissionen arbetar med att genomföra sin handlingsplan för ett förstärkt genomförande av dessa. Jämställdhet är ett område som integrerats alltmer, t.ex. i nya avtal. 18.2EU:s arbete med hållbart företagande Efter att flera medlemsstater uppmanat kommissionen att utarbeta en handlingsplan om hållbart företagande, presenterade kommissionen under 2019/20:115 året en sammanställning av EU:s genomförda och pågående aktiviteter inom området. Vikten av att ta fram en konkret handlingsplan för hållbart företagande lyftes under övriga frågor på rådet för utrikes frågor (handel) och stöttades av flera länder, däribland . Förhandlingarna om ett nytt globalt exportkreditavtal som omfattar även icke-OECD-länder fortsatte, parallellt med arbetet med att modernisera gällande regler inom OECD-arrangemanget för exportkrediter. Slutsatser antogs i om att en förnyad diskussion om förslaget om ömsesidighet i offentlig upphandling skulle inledas. har sedan förslaget om internationellt upphandlingsinstrument (IPI) presenterades av kommissionen varit en del av en blockerande minoritet. och rådet antog förordning 2019/452 om upprättande av en ram för granskning av utländska direktinvesteringar. Förordningen trädde i kraft och ska tillämpas . Arbetet med att genomföra EU:s uppdaterade strategi för Aid for Trade har fortsatt, bl.a. med större fokus på jämställdhet och hållbarhet i insatserna. EU hade en aktiv roll vid översynen av det globala handelsrelaterade utvecklingssamarbetet, som sker och som ägde rum i . 18.7Plurilaterala förhandlingar om e-handel Plurilaterala förhandlingar om e-handel inleddes av ett åttiotal länder inklusive EU. Syftet är att förbättra villkoren för den globala elektroniska handeln till förmån för företag och konsumenter samt att skapa nya möjligheter att främja inkluderande och hållbar tillväxt och utveckling (se faktapromemoria 2018/19 FPM45). Rådet för utrikes frågor (handel) antog ett förhandlingsmandat som kompletterar gällande bemyndigande inom ramen för utvecklingsagendan från att inleda förhandlingar i WTO om bl.a. handel med tjänster. EU som global utvecklingspolitisk aktör har EU:s arbete för Agenda 2030 varit ett viktigt fokusområde. Bland annat presenterades ett reflektionspapper om EU:s åtagande att uppnå FN:s globala mål för hållbar utveckling, inklusive om klimatförändringar. Därtill publicerades en rapport där kommissionen redogör för vad som gjorts inom EU för en samstämmig utvecklingspolitik (PCD) –2018. Rapporten syftade också till att sätta in PCD inom ramen för den globala utvecklingspolitiken, särskilt de globala målen för hållbar utveckling och Agenda 2030. antog rådet även rådsslutsatser om EU:s stöd för genomförandet av Agenda 2030. Ojämlikhet har tillägnats särskild uppmärksamhet, bl.a. under kommissionens återkommande s.k. utvecklingsdagar (som hade ojämlikhet som tema). Frågans vikt har även lyfts genom rådsslutsatser om ojämlikhet som antogs vid rådet för utrikes frågor tillsammans med rådsslutsatser om nutrition och jämställdhet. Rådet antog även slutsatser om bl.a. klimatdiplomati och samstämmig utvecklingspolitik (PCD) . presenterade kommissionen en rapport om sitt arbete med samstämmighet för utveckling som föranledde rådet att ta fram rådsslutsatser för att ge sin syn och vidare vägledning. Rådsslutsatserna antogs av rådet för utrikes frågor (utveckling) och det är tydligt att samstämmighet för utveckling nu breddas mot de globala målen för hållbar utveckling. Rådet antog slutsatser som inkluderade ett längre avsnitt om klimat och säkerhet. Rådet underströk sin beslutsamhet att leda vägen mot snabbare globala klimatåtgärder, erkände klimatförändringarnas allvarliga effekter på internationell fred och säkerhet. I rådsslutsatserna konstaterades att de fattigaste och mest utsatta är de som har minst möjligheter att anpassa sig till klimatförändringarna. 19.4EU:s humanitära bistånd och EU:s roll som humanitär aktör bidrog kommissionens avdelning för humanitärt bistånd och civilskydd (ECHO) med i humanitärt bistånd och Arbetet med att effektivisera det humanitära biståndet 2019/20:115 genom överenskommelsen ”Grand Bargain” fortsätter och har ECHO återigen gått in som medlem i . Rådsslutsatser om humanitärt bistånd och internationell humanitär rätt antogs av rådet . Kommissionen är en viktig partner i arbetet för rättvis tillgång till allmän hälso- och sjukvård för alla (UHC) och hållbarhetsmålen, särskilt SDG3. för jämställdhet och kvinnors egenmakt 2016–2020 och EU:s utvecklingspolicy Nytt europeiskt samförstånd om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid har varit utgångspunkter för EU:s arbete med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). I ljuset av ökat motstånd mot SRHR globalt har EU varit en stark röst för och finansiär av SRHR-frågorna bl.a. genom det s.k. Spotlight-initiativet. 20EU:s bilaterala och regionala förbindelser 20.1Samarbete mellan EU och Efta-länderna Två möten hölls med som är Europeiska ekonomiska samarbetsområdets högsta organ (och inbegriper EU, , och ). Vid uppmärksammades EES- avtalets 25-årsjubileum genom en ceremoni med ländernas stats- och regeringschefer. Rådsslutsatser om EU:s relationer med antogs . Det framförhandlade utkastet till ett institutionellt ramavtal mellan och kunde inte godkännas av . EU beslutade därför att inte förlänga det beslut om ekvivalens av regelverk och tillsynssystem för handelsplatser i . Beslutet var fattat i enlighet med direktivet om marknader för finansiella instrument och var tidsbegränsat till . har, efter initiativ från och , det Östliga partnerskapets tioårsjubileum stått i fokus. För att samla konkreta idéer och förbereda underlag inför toppmötet genomförde europeiska utrikestjänsten (EEAS) och kommissionen en bred och inkluderande konsultationsprocess. Den 13–högtidlighölls Östliga partnerskapet i , under värdskap av Europeiska rådets ordförande, den höga representanten, kommissionens ordförande och kommissionär , med deltagande av stats- och regeringschefer från partnerländerna i bl.a. en högnivåkonferens, samt med ett utrikesministermöte. ett flertal fackministermöten (bl.a. digital ekonomi, energi, Skr. 2019/20:115 transport) och högnivåkonferenser rum, samt ett ungdomsforum, civilsamhällsforum, näringslivsforum och en mediefrihetskonferens. november stod utrikesministern och biståndsministern, i samarbete med , Sida och kommissionen i , värd för ett flertal evenemang i som i bred bemärkelse uppmärksammade Östliga partnerskapet, med deltagande av utrikesministrarna från de sex partnerländerna och civilsamhället. Den politiska diskursen har genom detta jubileumsinitiativ drivits framåt och fördjupats. Högnivåmöten mellan och samt förhandlingar om viseringsfrihet och frihandel var fortsatt suspenderade . Sanktioner med anledning av konflikten i östra och den illegala annekteringen av har förlängts. Vid sidan av detta har samtal förts mellan och inom ramen för olika regionala samarbeten, särskilt inom där varit ordförande –2019. Samarbetet inom Nordliga dimensionen behandlades i rådet , med ett förlängt samförståndsavtal för nordliga dimensionens partnerskap för transport och logistik. Rådet för utrikes frågor har diskuterat EU:s relation till , . EU:s stöd till har stärkts sedan den illegala annekteringen av och inledningen av konflikten i östra 2014. Stödet uttrycks bl.a. genom förlängda sanktioner riktade mot . har nya sanktionslistningar gjorts med anledning av händelserna i Kertjsundet då bl.a. tre ukrainska fartyg beslagtogs och besättningen arresterades. gjorde EU ett gemensamt uttalande i samband med den femte årsdagen av illegala annektering av , vilket också uppmärksammades vid rådet för utrikes frågor och i Europeiska rådets slutsatser samma månad. antog slutsatser som bl.a. behandlade incidenten vid Kertjsundet, ett ryskt dekret om förenklat utfärdande av medborgarskap för invånare i östra och årsdagen av nedskjutningen av flygplanet över . hölls ett toppmöte mellan och , där ett gemensamt uttalande gjordes. EU välkomnade vårens väl genomförda presidentval i och upprepade sitt stöd för landets självständighet, suveränitet och territoriella integritet. EU välkomnade också ansträngningar i reformarbetet kopplat till associeringsavtalet. 2019/20:115 20.3.3 Vid rådet för utrikes frågor diskuterades den politiska utvecklingen och genomförandet av parlamentsvalet . Efter en utdragen regeringskris bildades en koalitionsregering i som återupptog reformsamarbete i linje med associeringsavtalet med . EU återupptog utbetalningar av det tidigare frusna makrofinansiella stödet. EU deltar som observatör i de officiella förhandlingarna kring . EU fortsätter att stötta ansträngningar att motverka konsekvenserna av konflikten kring utbrytarregioner och . EU:s övervakningsmission (EUMM) verkar fortsatt utan tillträde till utbrytarregionerna. Med anledning av att spänningen vid den administrativa gränslinjen mellan och ökade gjorde EU ett gemensamt uttalande med syfte att uppmana alla parter att agera med återhållsamhet och avstå från ageranden och uttalanden som kan eskalera situationen ytterligare. lanserades den första europeiska skolan utanför EU i , . Det pågår förhandlingar om partnerskapsprioriteringar. Förhandlingar om avtal om viseringslättnader och återtagandeavtal har avslutats. Ytterligare närmande mellan och är avhängigt tydliga framsteg när det gäller demokrati och respekten för mänskliga rättigheter. har det hållits möten om genomförandet av partnerskapsavtalet mellan och (CEPA), som tecknades 2017. antog en färdplan för genomförandet av partnerskapsavtalet CEPA som möjliggör ett närmare och fördjupat samarbete med EU. CEPA fastställer det juridiska ramverket för relationerna mellan och . Det 16:e mötet i samarbetsrådet EU–hölls i . Under mötet konstaterades att förbindelserna mellan och har intensifierats samt att förhandlingar med om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal med EU pågår. EU stödjer i fredsskapande åtgärder när det gäller konflikten i , bl.a. genom programmet Europeiskt partnerskap för en fredlig lösning av konflikten i . har ett antal högnivåmöten mellan och ägt rum inom ramen för Minskgruppen. antogs EU:s nya strategi för , genom rådsslutsatser i rådet för utrikes frågor. Strategin innebär en möjlighet för EU att stärka ländernas suveränitet och vara balans till andra regionala aktörer, för vilka demokrati och mänskliga rättigheter inte utgör kärnan i Fördjupade relationer med EU kopplas i strategin till det enskilda landets egen beredskap att genomföra reformer när det gäller bl.a. demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatlighet och rättsväsendets undertecknade EU och ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal (EPCA). Förhandlingar av ett EPCA med inleddes , med ambition att avtalet ska EU deltog som observatör i Arktiska rådets utrikesministermöte den 6–i . EU stod tillsammans med värd för en arktisk högnivåkonferens () den 3–i . Den var den största manifestationen av EU:s engagemang i och präglades av ett brett deltagande såväl internationellt som med nationella och regionala representanter från det europeiska . I direkt anslutning hölls även den årliga dialogen med företrädare för de arktiska ursprungsbefolkningarna. Rådet antog rådsslutsatser som uppmuntrar till en uppdatering av . EU behandlade utvecklingen i vid och vid rådet för utrikes frågor , , samt vid EU:s informella utrikesministermöte . EU och dess medlemsstater är den största givaren av humanitärt stöd i , med mer än i stöd . stod EU värd för en givarkonferens för . EU har vid upprepade tillfällen fördömt attackerna på civilbefolkning och humanitär- och sjukvårdspersonal samt uppmärksammat kränkningar av de mänskliga rättigheterna i . EU har även fördömt 2019/20:115 militära offensiv i nordöstra och krävt ett militärt tillbakadragande. EU:s sanktionsregim som rör förlängdes med till . Fredsprocessen i behandlades vid EU:s informella utrikesministermöte . EU har bl.a. varit tydlig med att EU inte kan acceptera andra ändringar av 1967-årsgränser än vad parterna kommer överens om, uppmanat till de-eskalering av våldet i och kring , kritiserat valutfästelsen om israelisk annektering av stora delar av , bosättningspolitik, demoleringar av palestinska byggnader i östra , beslut att erkänna som israeliskt och uttalande om att bosättningar inte skulle vara illegala enligt folkrätten. EU har också kritiserat uppsägning av mandatet för den internationella observatörsstyrkan i , TIPH, där ingick och betonat ansvar enligt internationell rätt att skydda den palestinska befolkningen. EU har arbetat för att förbättra den svåra humanitära situationen i . EU har också tydligt framhållit legitima säkerhetsbehov. EU står fortsatt tydligt fast vid överenskommelsen om kärntekniska program (JCPOA) , också efter det att drog sig ur den. JCPOA anses från EU:s sida vara en väsentlig del av den globala icke-spridningsarkitekturen, samt av stor vikt för regional och global fred och säkerhet. EU söker konkreta sätt att bevara överenskommelsen, inklusive åtgärder för att möjliggöra handel med . Rådsslutsatser om antogs vid rådet för utrikes frågor och fanns på agendan i rådet . Rådsslutsatserna berör bl.a. JCPOA, bilateralt samarbete , regionala roll och mänskliga rättigheter. EU har fortsatt att verka bl.a. för avskaffande av dödsstraffet i och till skydd för människorättsförsvarare. behandlades vid rådet för utrikes frågor och rådsslutsatser antogs. EU har försökt att stärka sitt samarbete med , framför allt när det gäller stöd till genomförande av politiska och ekonomiska reformer. En översyn av EU:s insats till stöd för civil säkerhetssektorreform i (EUAM) påbörjades . Rådet för utrikes frågor antog rådsslutsatser om , som välkomnade Stockholmsöverenskommelsen och uttalade EU:s starka stöd för FN:s arbete för en politisk process. fredsansträngningar genom flera dialoginitiativ. EU:s stöd till FN:s maritima importkontrollmekanism UNVIM, som möjliggör införsel av förnödenheter till landet, förnyades . EU:s humanitära stöd till Skr. 2019/20:115 Jemenkrisen uppgår till . EU har ett intressebaserat samarbete med . Politiska högnivåmöten och konsultationer sker kontinuerligt, inklusive inom ramen för möten för justitie- och inrikesministrar och dialog om cyber. Den transatlantiska agendan rymmer säkerhets- och utrikespolitiska frågor, antiterrorism samt rättsliga och inrikes frågor. EU och organiserade ett toppmöte i , där båda parter enades om att fördjupa förbindelserna mellan och och utöka samarbetet för att ta itu med globala utmaningar. Det övergripande avtalet om ekonomi och handel mellan EU, dess medlemsstater och (CETA), som godkändes av , tillämpas fortfarande provisoriskt. överlämnade kommissionen och den höga representanten ett gemensamt meddelande till Europarlamentet och rådet (JOIN2019/6). I dokumentet redovisar kommissionen och den höga representanten sin vision för hur EU:s förbindelser med och bör utvecklas . Syftet är att det bi-regionala partnerskapet mellan och och ska fördjupas och en grund läggas för att regionerna ska samarbeta ytterligare när det gäller globala utmaningar som kräver gemensamma ansträngningar. I enlighet med avtalet om politisk dialog och samarbete mellan EU och dess medlemsstater och genomförde EU dialog om mänskliga rättigheter med . Under dialogen berördes bl.a. civila och politiska rättigheter, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och multilateralt samarbete. Avtalet tillämpas provisoriskt i väntan på samtliga medlemsländers ratificering. godkände ratificering av avtalet . EU har antagit slutsatser som uttrycker oro över den försämrade politiska och sociala situationen i och fördömt det förtryck som säkerhetsstyrkor och regeringsvänliga väpnade grupper utövat mot politiska meningsmotståndare, demonstranter, oberoende medier och civilsamhällesorganisationer. antog EU riktade restriktiva åtgärder med anledning av situationen i . Ännu har inga individer eller enheter listats, men ramverket som antogs gör det möjligt att införa riktade restriktiva åtgärder i form av reserestriktioner och frysning av tillgångar. Mot bakgrund av den förvärrade situationen i landet beslutade EU och dess medlemsstater att lista ytterligare ett antal personer för riktade restriktiva åtgärder. De restriktiva åtgärderna förlängdes . EU undersöker möjligheterna att bidra till en återupptagen politisk process. Det råder stor enighet bland medlemsstaterna om det akuta behovet av en fredlig lösning. EEAS leder därför en internationell kontaktgrupp tillsammans med ett antal medlemsstater inklusive och ett antal latinamerikanska länder. Den politiska och ekonomiska krisen har utvecklats till en omfattande humanitär kris. EU anordnade 28–en givarkonferens i tillsammans med UNHCR och IOM. 20.6.3Den gemensamma handelspolitiken i relation till Spänningarna i EU:s handelsrelation med har ökat . Utöver de amerikanska tullarna på europeiskt stål och aluminium som infördes , överväger administrationen att införa tullar på bilar från EU. Ett slutgiltigt besked har ännu inte annonserats. har förslaget om biltullar inte dragits tillbaka. introducerade riktade strafftullar på varor från EU efter att () dömt till fördel i en långdragen tvist om WTO-oförenligt statsstöd till flygplanstillverkaren . Strafftullarna är i förenlighet med . Framsteg har gjorts i den bilaterala arbetsgrupp som upprättades rörande förhandlingar om ett avtal om bedömning av överenstämmelse och standardisering. Däremot har förhandlingar om ett begränsat handelsavtal för industrivaror ännu inte inletts. 20.7.1EU-Afrika-partnerskapet, Afrikanska unionen och de ekonomiska partnerskapsavtalen EU och har ett nära partnerskap som fördjupas och utvecklas på flera områden. EU och dess medlemsstater är den största biståndsgivaren och den största handelspartnern till . Uppföljningen av toppmötet mellan EU och Afrikanska unionen (AU) i vägledde EU:s relation med och AU. arrangerades det första utrikesministermötet sedan toppmötet i i . Vid mötet antogs en deklaration som framhöll vikten av fortsatt samarbete inom bl.a. ekonomi, fred och säkerhet, migration och god samhällsstyrning. Arbetet med att förhandla de ekonomiska partnerskapsavtalen (EPA) mellan EU och AVS-länderna har drivits vidare med blygsamma resultat. För den regionala grupperingen EAC () är avtalet färdigförhandlat men flera länder har indikerat att de inte avser att underteckna avtalet. För gruppen med västafrikanska länder (ECOWAS) är det endast som inte undertecknat. Kommissionens ordförande von der Leyen och kommissionären för internationella partnerskap Urpilainen besökte för samtal med bl.a. AU. Besöket var den nya kommissionsordförandens första internationella resa. EU har fortsatt att uttrycka sitt starka stöd för reformpolitiken i och för regional integration på . Utvecklingen på diskuterades i rådet för utrikes frågor och av biståndsministrarna . EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter besökte och . Vid kommissionsordförandens besök i hölls bilaterala möten med premiärminister och president. EU är den största biståndsgivaren till och ger brett stöd till landets freds- och statsbyggnadsprocess. EU är den största finansiären av AU:s fredsbevarande insats AMISOM. initierade EU att formalisera genomförandet och uppföljningen av EU:s politiska dialog med och premiärministern besökte . EU har fortsatt att bidra med stöd till den nationella somaliska armén genom EU:s militära utbildnings- och träningsinsats EUTM . Stödet omfattar rådgivning, utbildning och träning. EU har noga följt utvecklingen i . Vid rådet antogs ett rådsuttalande som underströk vikten av ett fredligt överlämnande av makten till ett civillett styre och fördömde våldet mot civila. EU välkomnade den civilledda övergångsregeringens tillträde och har uttryckt sitt starka stöd för de demokratiska och ekonomiska reformer som aviserats. premiärminister besökte rådet för utrikes frågor och diskuterades vid rådet för utrikes frågor (utveckling) samma månad. EU har varit tydligt när det gäller skyldighet att samarbeta med den (). har fortsatt att avstå från att ratificera det reviderade . EU har verkat för att fredsavtalet ska genomföras i sin helhet och för att vapenvilan i Sydsudan ska respekteras. EU har tillsammans med FN och AU fortsatt att stödja den IGAD-ledda process som syftar till att stödja genomförandet av fredsavtalet. Sydsudan har fortsatt att avstå från att ratificera . EU har med anledning av den omfattande humanitära krisen gett stort stöd till Sydsudan. genomfördes i och EU bidrog med valobservatörer, varav två var svenska. EU har ett omfattande utvecklingssamarbete med , totalt har EU avsatt 562 miljoner för perioden –2020. Utvecklingen i har varit oroande. fortsätter att bidra med stöd till regionen, däribland med Medlen går till återuppbyggnad och till att hantera grundorsakerna till våldsbejakande extremism. EU:s stöd till den multinationella gemensamma militära insatsen (MNJTF) i Tchadsjöregionen genom African Peace Facility (APF) har förlängts till Den oroande utvecklingen i och andra delar av har diskuterats löpande i EU . Rådet för utrikes frågor antog slutsatser om , och det hölls även ett gemensamt möte mellan G5 Sahels utrikesministrar och utrikes- och försvarsministrarna från EU. diskussion om hölls därtill vid rådet för utrikes frågor för EU har bidragit med totalt , varav , till G5 Sahels gemensamma säkerhetsstyrka som ska verka för bekämpning av terrorism och ökad genomförde den höga representanten och kommissionären för internationellt samarbete och utveckling ett besök till Skr. 2019/20:115 Sahelregionen, bl. a för samtal med utrikesministrar vid ett möte i . EU har utarbetat en handlingsplan för stabilisering i . EU genomför tre insatser i inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. deltar i EU:s utbildningsinsats i till stöd för den nationella försvars- och säkerhetssektorn. EU har med anledning av den omfattande humanitära krisen gett stort stöd till . EU beslutade om ändringar i undantagsreglerna om vapenembargot mot . 20.7.4 Östra och södra EU har genomfört en översyn av relationen med . Fokus ligger nu på att gå in i en ny fas av relationen med landet, med fortsatt samarbete anpassat till omständigheterna i landet. hölls dialog mellan och , i enlighet med , dvs. partnerskapsavtalet mellan och . Det nya politiska landskapet efter valen 2018 har stått i fokus samt det försämrade humanitära läget och ebolautbrottet. Relationen mellan (DRK) och EU har förbättrats avsevärt och president har aktivt sökt samarbete med EU.