prop · H703171 · 2020-06-17 00:00:00 — Om förändringar i exempelvis prisläget leder till att köparen inte längre får det tänkta lånet ger det inte köparen rätt att frånträda förhandsavtalet. Om köparen ändå frånträder utgör det ett avtalsbrott. har då rätt att rikta skadeståndskrav mot köparen motsvarande mellanskillnaden mellan tecknat pris och det pris som föreningen lyckas sälja bostaden för (inklusive mäklarkostnader).113 Eftersom mellanskillnaden tas ut på köparens bekostnad kan bostadsrättsföreningen dessutom ha svaga incitament att försöka få ut högsta möjliga pris vid omförsäljningen. Vid intervjuer med advokater och företrädare för banker framkommer att den mindre prisnedgång som inträffade har orsakat stora förluster hos vissa köpare.114 Som exempel kan nämnas en anmälan till Fastighetsmäklarinspektionen där en köpare som kan fullfölja avtalet är skyldig bostadsrättsföreningen 1 miljon kronor.115 Köparens risk kan inte begränsas och kan vara komplex att förstå Den som tecknar ett förhandsavtal tar en risk som delvis kan likställas med den privatekonomiska risk som konsumenter tar vid handel med terminer på den finansiella marknaden. En termin är ett avtal mellan två parter om en framtida affär där priset är förutbestämt. Skillnaden mellan överenskommet pris och priset vid slutdagen blir den eventuella vinsten eller förlusten. en termin och ett förhandsavtal är att en termin kan säljas vidare när köparen behöver skydda sig från ytterligare förluster. Ett förhandsavtal får inte överlåtas till någon annan än make eller maka.116 Köparen kan alltså inte skydda sig mot ytterligare prisnedgångar genom att överlåta förhandsavtalet.117 Dessutom tar köparen en ytterligare stor risk om en befintlig bostad behålls då köparen är bunden, så som beskrivs i tabellen. En annan skillnad som mildrar risken är att priserna på bostadsmarknaden inte förändras lika snabbt och ofta som är vanligt på de finansiella marknaderna. Åandra sidan är förmodligen det avtalade priset på den framtida bostaden högre än vad köpare normalt investerar i enskilda finansiella instrument. De finansiella marknaderna är dessutom föremål för tillsyn av att de konsumentskyddande bestämmelserna efterlevs. Ett antal regleringar och branschöverenskommelser begränsar om och hur finansiella instrument får marknadsföras. Värdepapper som har ansetts alltför riskfyllda har till och med tillfälligt förbjudits på initiativ av EU.118 På marknaden för nyproduktion har tagit upp riskerna med 113Konsumentverket, ”Säga upp förhandsavtal”, hämtad . 114Företrädare för Creo Advokatbyrå, , och företrädare för Altrium Advokatbyrå, . 115Fastighetsmäklarinspektionen, beslut dnr 4.1-1789-15. 1165 kap. 6 § bostadsrättslagen (1991:614). 117När köparen tecknat upplåtelseavtal kan dock bostaden säljas. innebär att köparen blir medlem i bostadsrättsföreningen efter medlemsprövningen, och ett medlemskap överlåts genom ett överlåtelseavtal, det vill säga en vanlig bostadsförsäljning. 118ESMA beslut (EU) 2018/795, (EU) 2018/1466, (EU) 2018/2064 och (EU) 2019/509. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R förhandsavtal i en rapport,119 men eftersom det inte finns någon utpekad tillsynsmyndighet har det inte gjorts någon bedömning av vilken risk det är rimligt att en köpare tar. På värdepappersmarknaden finns reglerat att kunderna ska ges rimliga möjligheter att förstå arten av investeringstjänsten och dess risker.120 För fonder finns till exempel ett fondfaktablad som innehåller en graderad riskskala. Vid investering i mer komplexa instrument måste näringsidkaren dessutom ställa ett antal frågor till konsumenten för att säkerställa att denne förstår riskerna.121 Detta gäller särskilt när köparen riskerar att förlora ett större belopp än den egna insatsen. Som tabell 1 visar löper tecknare av förhandsavtal en sådan risk, men skyddsregler om krav på information saknas helt i bostadsrättslagstiftningen (se avsnitt 4.2.6). Bristande kontroll av köparens ekonomi I konsumentkreditlagen uttrycks att konsumenten inte ska ges krediter om denne saknar ekonomiska förutsättningar att fullgöra sitt åtagande.122 I den preliminära kreditbedömning som normalt görs inför bostadsköp i det befintliga bostadsbeståndet såväl som vid undertecknande av förhandsavtal begär köparen ett lånelöfte från banken. När detta sker gör banken en prövning av köparens ekonomi genom en ”kvar att leva på”-kalkyl.123 I denna summeras hushållets inkomster, den schabloniserade lägstanivån för hushållets levnadsomkostnader och bostadens månadskostnad. För att inte underskatta månadskostnaden för bostaden vid ett stigande ränteläge prövas en högre räntesats än dagens ränta. Vidare prövas om köparens kontantinsats (som ofta kommer från försäljning av den tidigare bostaden) är tillräcklig, av bostadens värde. På marknaden för befintliga bostadsrätter kan lånelöftet ge köparen ett visst säkerställande av att det tänkta lånet kan tas upp då tidpunkterna för köp och försäljning ligger relativt nära varandra . I dessa affärer kräver bankerna dessutom allt oftare att låntagaren först säljer sin nuvarande bostad och därefter köper ny bostad, detta för att vara säker på hur stor låntagarens kontantinsats blir.124 Vid tecknandet av förhandsavtalet gör lånelöftets giltighetstid på 3–6 månader att köparen inte kan säkerställa något lån vid tillträdet, som kan ske . Kreditbedömningen inför förhandsavtalet har vanligen samma utformning som på den övriga marknaden. Därmed görs inte heller någon särskild prövning av om 119Riksbanken, Finansiell stabilitet, 2018:2. 1209 kap. 14 § andra stycket lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. 121Konsumentverket, Branschöverenskommelse med angående regler för marknadsföring av fonder, 2015. 122Utifrån motsatsvis tolkning av 12 § konsumentkreditlagen (2010:1846). 123Kalkylen beskrivs övergripande i , Den svenska bolånemarknaden, 2019, s. 18. 124Intervju med företrädare för , . 38R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N köparen har någon marginal för att klara av prisnedgångar fram till att bostaden ska betalas. Detta är därmed en skillnad mot den befintliga marknaden där köparen normalt har minst en 15-procentig kontantinsats som skydd mot prisnedgångar. 3.3.2 Skyddet av köparens insats är svagt För att få teckna såväl förhandssom upplåtelseavtal med köpare måste bostadsrättsföreningarna ha ställt betryggande säkerhet för inbetalningar (till exempel förskott, insats och upplåtelseavgift) som köparen gjort.125 Säkerheten ska bestå av en bankgaranti eller annan likvärdig säkerhet. När den slutliga kostnaden för byggprojektet har fastställts, antingen i en ekonomisk plan eller genom beslut på föreningsstämma, kan säkerheterna återställas.126 Den statliga utredningen om konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden behandlade frågan om säkerheter. Utredningen konstaterade att intentionen med säkerheterna var att ge köparen ett ekonomiskt skydd, men att byggbolagen på olika sätt undviker att bekosta en banksäkerhet eller liknande. Enligt utredningen kringgås bestämmelserna genom att beslut tas på föreningsstämma, där representanter för det byggande bolaget är de enda medlemmarna, om att fastställa den slutliga kostnaden. Detta görs trots att den slutliga kostnaden då omöjligt kan vara känd till exempel då huset ännu inte är färdigställt. Det förekommer också att den slutliga kostnaden anges som känd i de ekonomiska planerna trots att bygget fortfarande pågår och kostnaderna inte kan vara kända. Detta innebär en risk för att köparna inte kan få tillbaka till exempel inbetalda insatser. Utredningen föreslog därför att möjligheten att fastställa slutlig kostnad på föreningsstämma ska tas bort.127 Utredningens förslag har ännu inte resulterat i någon ändring av lagstiftningen. har utdelat två varningar till intygsgivare som godkänt ekonomiska planer trots att de slutliga kostnaderna varit felaktigt angivna.128 3.3.3Svagt skydd för köparen mot risker i bostadsrättsföreningens ekonomi ekonomi kan utgöra en privatekonomisk risk. Vid större avgiftshöjningar kan till exempel marknadsvärdet på köparens bostadsrätt minska. Hur känslig en bostadsrättsförening är för räntehöjningar och hur stor risken är för avgiftshöjningar är främst beroende av hur stora skulder föreningen har, men också av utrymmet för att rymma kostnadsökningar inom befintliga avgifter. 1254 kap. 2 § och 5 kap. 2 och 5 §§ bostadsrättslagen (1991:614). 1264 kap. 2 § och 5 kap. 5 § bostadsrättslagen (1991:614) och 12–19 §§ bostadsrättsförordningen (1991:630). 128Boverket, ”tillsynsbeslut”, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R har visat att skuldsättningen i bostadsrättsföreningar som är bildade för nyproduktion är relativt hög i förhållande till genomsnittet för samtliga föreningar och att den har ökat. Då den ekonomiska redovisningen för bostadsrättsföreningar är komplex har köparen små förutsättningar att bedöma en bostadsrättsförenings ekonomi på egen hand. Köparens skydd mot bostadsrättsföreningar som inte har en hållbar ekonomi ska därför säkerställas genom det i bostadsrättslagstiftningen reglerade intygsgivarsystemet. Intentionerna med intygsgivarsystemet var att köparen ska kunna förlita sig på att kostnadskalkyler och ekonomiska planer är hållbara och därmed i förlängningen att föreningarnas ekonomi är sund, inte enbart ett utan också efter det.129 En grundförutsättning för det är att intygsgivarnas granskning av kostnadskalkyler och ekonomiska planer är opartisk, noggrann och saklig.130 Intygsgivarsystemet har utretts i den statliga utredningen om konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden. Där konstateras bland annat att ordningen att föreningen själv ska utse sina två intygsgivare utgör en svaghet med systemet.131 Några åtgärder har dock ännu inte vidtagits med avseende på utredningens förslag om att på olika sätt förstärka intygsgivarsystemet. Utredningen föreslog bland annat att ges föreskriftsrätt om intygsgivningen och att ska ta fram en gemensam standard för intygsgivarnas granskning. Intygsgivarsystemet ska säkerställa bostadsrättsföreningens hållbarhet är tillsynsmyndighet över intygsgivarna. De har dock inget bemyndigande att i föreskrifter förtydliga kraven på hur intygsgivningen ska gå till. Vissa förtydliganden finns i de allmänna råden om ekonomiska planer som utfärdat.132 De är dock inte juridiskt bindande, vilket innebär att intygsgivarna inte måste följa dem. Till exempel anger de allmänna råden att slutlig kostnad bör anges som känd i den ekonomiska planen först när entreprenaden är slutförd och har godkänts vid slutbesiktning. I intervjuer med intygsgivare framkommer att det finns intygsgivare som godkänner slutkostnaden trots att bygget inte är färdigt eller besiktigat. Risken finns då att kostnaderna ökar även efter att den ekonomiska planen har fastställts. 1990/91:92, s. 78–79 och s. 87. 130SOU 2017:31, s.195. 131SOU 2017:31, s. 22–23. 132Boverkets allmänna råd om ekonomiska planer och kostnadskalkyler för bostadsrättsföreningar, ekonomiska planer för kooperativa hyresrättsföreningar och förenklade ekonomiska planer för bostadsföreningar samt om intygsgivare (2017:7 EKKO 1). 40R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I intervjuer med intygsgivare framkommer att de tillämpar tumregler som de själva utvecklat för att bedöma om kostnadskalkyler och ekonomiska planer är hållbara. Intygsgivarna kan dock ha olika syn på vad som utgör en bra tumregel för att bedöma hållbarhet.133 Intygsgivare har även angett att vissa andra intygsgivare inte granskar ekonomisk hållbarhet utan att de snarare stämmer av så att siffrorna i kalkylen eller planen stämmer med underlagen.134 De har även angett att bostadsrättsföreningar som nekats av vissa intygsgivare i ett senare skede visar sig ha godkänts av andra intygsgivare.135 Det finns en varierande syn bland intygsgivare om hur begreppet ”hållbar” ska tolkas.136 Intygsgivare har till exempel olika syn på hur stora avskrivningarna bör vara, hur stora avsättningarna till underhåll bör vara samt vilka marginaler en förening bör ha.137 De intygsgivare har intervjuat tycker generellt att allmänna råd är bra. Däremot påpekar de att de inte innehåller normer för hur hållbarhet ska bedömas. Det är upp till respektive intygsgivare att avgöra. Intygsgivarna tror dock inte att har den kompetens som krävs för att kunna sätta upp detaljerade normer eller nyckeltal.138 I nuvarande regelverk finns inget som hindrar att bostadsutvecklare återkommande anlitar samma intygsgivare för att granska ekonomiska planer. Det finns därför en risk för att långvariga samarbeten kan leda till att det uppstår ett lojalitetsband mellan bostadsutvecklare och intygsgivare. genomgång av föreningars ekonomi visar på stora variationer i hållbarhet har gått igenom 93 kostnadskalkyler och 103 ekonomiska planer. Genomgången visar att de ekonomiska förutsättningarna varierar mellan olika bostadsrättsföreningar. Skuldsättning per kvadratmeter varierar kraftigt mellan olika bostadsrättsföreningar. Bland de bostadsrättsföreningar som har gått igenom varierar skuldsättningen mellan per kvadratmeter och per kvadratmeter. Även amorteringsperiod, avsättningar till underhåll, metod för avskrivning, avskrivningsperiod och ränteantagande varierar. Dessutom är det svårt att avgöra vilka marginaler en bostadsrättsförening har att klara till exempel en utgiftsökning då en bostadsrättsförening ”sparar” på flera olika sätt. Till exempel kan en förening spara genom att göra avskrivningar eller 133Intervju med intygsgivare 1 och 2, samt intervju med intygsgivare 3 och 4, . 134Intervju med intygsgivare 1 och 2, . 135Intervju med intygsgivare 1 och 2, . 136Intervju med intygsgivare 1 och 2, , intygsgivare 3 och 4, samt företrädare för , . 137Intervju med intygsgivare 1 och 2, samt intervju med intygsgivare 3 och 4, . 138Intervju med intygsgivare 1 och 2, samt intervju med intygsgivare 3 och 4, . R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R avsättningar till underhållsfond. Sådana avsättningar är redovisningsmässiga kostnader och utgör inget faktiskt utflöde av pengar och kan därmed ses som ett sparande.139 Föreningen kan också spara genom att amortera på lånet. En högt skuldsatt förening kan även ha satt en hög avgift i utgångsläget och antagit en hög framtida ränta som innehåller en marginal jämfört med den faktiska räntan. En sådan förening har ofta bättre förutsättningar att klara påfrestningar utan att behöva höja avgiften än vissa lägre skuldsatta föreningar som inte har något sparande. Sammantaget visar genomgången att det är svårt för köparen att bedöma hur mycket en förening sparar och vilka marginaler den har för kostnadsökningar då bostadsrättsföreningar gör på olika sätt. har gjort ett par jämförande analyser för att illustrera hur känsliga bostadsrättsföreningar kan vara för utgiftsökningar. I analyserna jämförs föreningarnas ekonomi utifrån det gemensamma genomsnittet för samtliga föreningar avseende ränta, amortering och avsättning till kortsiktigt underhållsbehov. Vid en utgiftsökning på av föreningens lån skulle föreningarna i genomsnitt behöva höja avgiften . De skilda förutsättningarna i olika föreningars ekonomi gör att vissa föreningar skulle behöva höja avgiften med och andra med (för vidare analyser och förklaringar se bilaga 4). Köparens skydd mot privatekonomiska risker i samband med förhandsavtal motsvarar inte det skydd som finns mot liknande risker på de finansiella marknaderna. Marknaden för nyproducerade bostadsrätter saknar till exempel en tillsynsmyndighet som värderar risker på det sätt som sker på de finansiella marknaderna. I bankernas kontroll av köparens ekonomi inför ett lånelöfte tas inte heller hänsyn till att priserna på bostadsrättsmarknaden kan förändras eller att köparens förutsättningar att bli beviljad ett lån kan ändras från att förhandsavtal tecknas till att upplåtelse sker. Vidare är skyddet av köparens insats bristfälligt. Bostadsrättslagen medger att säkerheten för insatsen återgår under byggprocessen. Det utgör en risk för köparen vars insats då inte är skyddad under hela . Den enskilde betalar dessutom in en större del (eller hela) insatsen efter upplåtelsen, det vill säga under den fas då säkerheten kan ha återgått. genomgång av kostnadskalkyler och ekonomiska planer bekräftar att det finns en stor variation mellan de ekonomiska förutsättningarna i bostadsrättsföreningarna. Det görs även olika bedömningar av hållbarhet mellan olika intygsgivare. Eftersom det är svårt för en köpare att bedöma en bostadsrättsförenings ekonomi och eftersom redovisningsreglerna tillåter det, 139Detta förutsatt att bostadsrättsföreningen inte går med förlust i motsvarande grad. 42R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N finns det en möjlighet för bostadsutvecklare att skapa föreningar med bristfällig ekonomi. Då kan avgiften hållas på en låg nivå trots den svaga ekonomin. Det tyder på att intygsgivarsystemet, så som det är utformat, inte har förutsättningar att ge köpare av nyproducerade bostadsrätter ett tillräckligt skydd mot bostadsrättsföreningar som inte är hållbara. Det finns flera brister i de bestämmelser i bostadsrättslagen som är avsedda att ge ett visst skydd för köpare av nyproducerade bostadsrätter. Bestämmelserna är otydliga och i flera fall svåra att tillämpa och på vissa områden saknas bestämmelser som finns på andra konsumentmarknader. Det saknas även ett tillräckligt skydd för köparna mot sådana risker som är unika vid köp av nyproducerade bostadsrätter. bedömer därför att skyddsreglerna i bostadsrättslagstiftningen inte ger köparna ett ändamålsenligt skydd mot väsentliga risker. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R 4 Information om väsentliga risker I det här kapitlet besvarar frågan om köparna av nyproducerade bostadsrätter kan anses få tillräcklig och anpassad information om väsentliga risker och andra förutsättningar inför köp. I kapitel 3 har visat att skyddet för köpare av nyproducerade bostadsrätter har grundläggande brister jämfört med skyddet på andra konsumentmarknader. Flera av de risker som har uppmärksammats går därmed inte att lösa med informationsåtgärder. Information kan dock göra köpare medvetna om väsentliga risker innan de tecknar förhandsavtal. Av den anledningen är det viktigt att köpare får information om risker och andra förutsättningar inför köp. Av bedömningsgrunderna i avsnitt 1.3.2 följer att det bör finnas information om risker. utgår även från att information som riktas till en konsument bör vara anpassad till dennes förutsättningar att förstå den. I bedömningen har därför störst vikt fästs vid information som är konsumentanpassad, vilket exempelvis uppnås genom olika former av konkretiseringar eller exemplifieringar. Sammantaget innebär detta att det bör finnas •information om förhandsavtalet. Informationen bör exempelvis innehålla förutsättningar för hävande av köp, information om eventuella kostnader vid hävningen samt konsekvenser av eventuella förseningar av bygget. Köparen bör även få information om risken vid prisnedgångar. •information om väsentliga förhållanden i bostadsrättsföreningens ekonomi. Exempelvis bör det finnas information om under vilka omständigheter det kan krävas en avgiftshöjning. •tillförlitlig och detaljerad information om lägenhetens utformning och standard. 4.2Bostadsutvecklarnas och mäklarnas information om risker har gått igenom information för 103 nyproduktionsprojekt spridda på 26 bostadsutvecklare. Den projektspecifika informationen omfattar bofaktablad, säljmaterial, tekniska beskrivningar, materialbeskrivningar, kostnadskalkyler och ekonomiska planer. har även gått igenom generell information på 44R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bostadsutvecklarnas webbplatser.140 genomgång visar att informationen generellt är inriktad på att sälja ett livsstilskoncept anpassat till en specifik målgrupp. Informationen fokuserar till exempel på fördelarna med bostadsområdet så som närhet till naturen eller närhet till service och butiker med mera. Hänsyn till hållbarhetsfrågor tas ofta upp och lägenhetsritningar tar stort utrymme i materialet. Många bostadsutvecklare har även utvecklat olika inredningskoncept och presenterar förslag på inredningsstilar eller material som köparna kan välja bland. Nedan redogör för om bostadsutvecklarna ger köpare information om väsentliga risker. 4.2.1Bostadsutvecklarna informerar om förhandsavtalet men sällan om förutsättningarna eller kostnaderna för hävning Det informationsmaterial har analyserat innehåller oftast en beskrivning av köpprocessen som innehåller en kort förklaring av vad ett förhandsavtal är. Majoriteten av bostadsutvecklarna (21 av 26) anger att förhandsavtalet är bindande och en relativt vanlig skrivning kan se ut enligt följande: ”Förhandsavtal är ett bindande avtal mellan dig och den nybildade bostadsrättsföreningen där du förbinder dig till att köpa bostadsrätten.”141 Däremot informerar bostadsutvecklarna sällan om innebörden i ordet bindande och under vilka förutsättningar en köpare har rätt att frånträda avtalet.142 Enbart två av bostadsutvecklarna informerar i säljmaterialet om på vilka grunder som köpare får frånträda avtalet.143 Vissa bostadsutvecklare informerar dock om frånträdesgrunder i själva förhandsavtalet som köpare tar del av inför eller vid själva avtalsskrivandet.144 Lagstiftningens hävningsgrunder gäller förutsättningar som köparen inte själv kontrollerar, och för denne är det därmed viktigt att förstå att det inte finns några privata förhållanden som ger rätt att frånträda avtalet. Någon mer konsumentanpassad information där detta beskrivs finns dock inte i det material som har gått igenom. Detta är en skillnad jämfört med de 140Informationsmaterialet som har samlats in för analysen i detta kapitel har sammanställts och bevaras i granskningens akt. 141Se till exempel Veidekkes informationsmaterial. 142Köparen har rätt att frånträda avtalet om lägenheten inte upplåts med bostadsrätt senast vid inflyttningen, om upplåtelsen genom försummelse av föreningen inte sker inom skälig tid efter den beräknade tidpunkten för upplåtelsen, eller om de avgifter som skall betalas för bostadsrätten är väsentligt högre än som angavs i förhandsavtalet. Se 5 kap. 8 § bostadsrättslagen (1991:614). 144I samband med informationsgenomgången har efterfrågat bostadsutvecklarnas standardiserade förhandsavtal. Av de 10 förhandsavtal som mottagit fanns informationen i 5 avtal. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R finansiella marknaderna där lagstiftningens krav på information och en branschöverenskommelse145 (se avsnitt 3.3.1) gör att näringsidkare mer explicit skriver ut risker för konsumenter, även i marknadsföringen. Sju av de 26 bostadsutvecklarna erbjuder köparen ett så kallat avbokningsskydd.146 En av dessa erbjuder ett avbokningsskydd som innebär att köparen kan säga upp förhandsavtalet utan att riskera mer än det inbetalda förskottet plus eventuella kostnader för tillval.147 Övriga avbokningsskydd har lite olika utformning men gäller om köparen drabbas av kritisk sjukdom eller avlider. Som har visat i avsnitt 3.3 kan det finnas andra skäl till att en köpare vill frånträda ett förhandsavtal. Till exempel kanske köparen kan få det nödvändiga lånet för att de ekonomiska förutsättningarna har förändrats. Nya amorteringskrav eller förändrade villkor från banker kan vara ytterligare skäl.