prop · H703192 · 2020-06-30 00:00:00 — 1 = Nej, inte alls, 7 = Ja, helt och hållet. Jag försöker få de arbetssökande att följa regelverket genom att informera om de Jag undviker att hamna i en situation där jag blir den arbetssökandes nära förtrogna Jag anstränger mig för att ta reda på om den arbetssökande har gjort det vi kommit Jag skickar alltid meddelanden till a-kassan om den arbetssökandes aktivitetsrapport inte uppfyller kraven som ställs för att få ersättning Jag kan bli för personligt engagerad i hur det går för den arbetssökande Om flera olika beslut är möjliga i ett ärende gör jag det som är mest fördelaktigt för 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 23 Fråga 13: Instämmer du i följande påståenden? 1 = Nej, inte alls, 7 = Ja, helt och hållet. Som arbetsförmedlare bör man följa alla interna riktlinjer till punkt och pricka Som arbetsförmedlare bör man förutsätta att de arbetssökande är ärliga i sina kontakter Som arbetsförmedlare bör man ta ansvar för att de arbetssökande följer regelverket Som arbetsförmedlare bör man ta ansvar för att myndigheten uppnår uppsatta mål Som arbetsförmedlare bör man behandla arbetssökande utifrån deras unika Som arbetsförmedlare bör man vara generös i sina bedömningar och beslut Som arbetsförmedlare bör man kunna tänja på reglerna för att få de arbetssökande i jobb Som arbetsförmedlare bör man vara överens med den arbetssökande om valet av insats Kontroll av sökaktivitet är en viktig del av Totalt skickades enkäten ut till 4 609 arbetsförmedlare. Totalt svarade på enkäten efter sammanlagt tre påminnelser. Nedan redogörs för hur de förmedlare som svarat på enkäten skiljer sig från hela urvalet som fick enkäten utifrån ålder, anställningstid, kön och utbildning. Totalt sett visar enkäten att det främst är yngre förmedlare som har avstått från att svara på enkäten. Förmedlare med kortare anställningstid har också har en något lägre svarsfrekvens. När det gäller utbildningsnivå svarade de som har en 2–3 årig högskoleexamen i något lägre grad än sin andel av urvalet medan de utan högre utbildning svarade i högre grad. Kvinnor har svarat i något lägre grad än män, i förhållande till sin andel av hela urvalet. Avslutningsvis har svenskfödda arbetsförmedlare högre svarsfrekvens relativt hela urvalet, och förmedlare som är födda i övriga och andra anglosaxiska länder, och lägre. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Det finns således ett bortfall som kan påverka resultatet i fråga om i vilken omfattning som vissa attityder förekommer bland arbetsförmedlare. Emellertid avser inte denna rapport att mäta hur vanligt förkommande olika attityder är bland förmedlarna utan i stället att granska om attityderna hos arbetsförmedlare kan bidra till att förklara variationer i utfall. Utifrån detta syfte bedömer vi att bortfallet är ett mindre problem. Tabell 24 Andel av arbetsförmedlarna per åldersgrupp Andel av de som urvalet (%) som svarat (%) inte svarat (%) 35–44 år 45–54 år 55–64 år Tabell 25 Andel av arbetsförmedlarna med olika anställningstid Andel av de som urvalet (%) som svarat (%) inte svarat (%) 0–1 år 2–3 år 4–7 år 8–11 år Tabell 26 Andel av arbetsförmedlarna per kön Andel av de som urvalet (%) som svarat (%) inte svarat (%) 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 27 Andel av arbetsförmedlarna med olika utbildningsnivå Andel av de som Andel av de som urvalet (%) svarat (%) inte svarat (%) Högskolestudier, ej examen Högskoleexamen, 2–3 år Högskoleexamen, eller mer Tabell 28 Andel av arbetsförmedlarna per födelseland Andel av de som urvalet (%) som svarat (%) inte svarat (%) R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Hur vi mäter attityder Granskningen utgår från hypotesen att det finns ett antal attityder hos arbetsförmedlarna som påverkar hur de utför sitt arbete, vilket i förlängningen också påverkar utfallet för de arbetssökande. Vi har mätt attityder genom att med hjälp av en faktoranalys analysera vilka frågor från enkäten som hänger ihop med varandra och mäter samma attityd. Idén med faktoranalys är att identifiera ett fåtal faktorer som kan förklara en stor del av variationen i ett stort antal variabler. Denna analys gör det möjligt att se vilka olika frågor som hänger samman och mäta underliggande dimensioner, i vårt fall olika attityder till arbetet som förmedlare. Efter detta första steg i analysen har vi reducerat antalet frågor som genererat varje faktor utifrån två principer: dels har vi tagit bort frågor med stort bortfall eftersom detta påverkar hur många observationer vi får, dels har vi tagit bort eller brutit ut frågor som teoretiskt inte är sammanhängande. På så vis har de frågor som vi antar mäter en viss attityd framkommit. Därefter har ett index skapats av dessa. Det har gjorts genom att ta ett genomsnitt av de frågor som besvarats det vill säga ett genomsnittligt värde för varje individ avseende respektive attityd, med undantag för externinriktad som enbart består av en fråga. Fem attityder spelar roll Efter bearbetningen av enkäten har fem attityder som påverkar utfallet framkommit:77 Identifierade attityder som inte presenteras i rapporten Ytterligare fyra attityder framkom under analysarbetet. Inga av dessa attityder hade emellertid någon betydelse för utfallet för den arbetssökande och de presenteras därför inte vidare i rapporten. Det gäller följande attityder: Denna attityd bildas av frågor om insatser av arbetsnära karaktär såsom arbetspraktik, olika typer av subventionerade anställningar och arbetsmarknadsutbildning. En insatsinriktad arbetsförmedlare är positiv till insatser av detta slag. 77Attityderna som används i rapporten beskrivs mer ingående i avsnitt 4.1.1. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Denna attityd bildas av en kombination av frågor som berör hur stor vikt handläggarna lägger vid att kontrollera att de arbetssökande uppfyller rätten till ersättning och att de söker arbete, men också frågor om att följa regelverket och ta ansvar för att de sökande gör detsamma. Arbetsförmedlare som har ett högt värde på dessa frågor är kontrollinriktade. Den här attityden ges av frågor om hur arbetsförmedlarna ser på att deras arbete övervakas uppifrån och hur de ser på att tänja på regler eller interna riktlinjer. Förmedlare som i hög grad instämmer i att de tänjer på regler och att de vill ha frihet i arbetet är självständiga. Denna attityd har genererats av ett block av frågor som avser inom vilka områden som förmedlarna anser att det är viktigt att ha kunskap om i sitt arbete. Faktorn bildas främst av frågor kring kunskap om att kunna regler och interna styrdokument och att kunna förklara reglerna för arbetssökande. Arbetsförmedlare som har högt värde på dessa frågor är kunskapsinriktade. Tabell 29 Frågor som ingår i indexen för attityder till arbetssätt. Fråga 8: Bedömer du att följande insatser och aktiviteter är till hjälp för att de arbetssökande ska få jobb eller komma närmare arbetsmarknaden? 1 = Nej, till ingen hjälp, 7 = Ja, till mycket stor hjälp Kompletterande aktör: Stöd och matchning Fysiska möten med den arbetssökande Att följa upp den arbetssökandes aktivitet 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 30 Frågor som ingår i indexen för attityder till rollen som arbetsförmedlare Fråga 12 & 13: Instämmer du i följande påståenden? 1 = Nej, inte alls, 7 = Ja, helt och hållet Jag anstränger mig för att ta reda på om den arbetssökande har gjort det vi kommit Jag skickar alltid meddelanden till a-kassan om den arbetssökandes aktivitetsrapport inte uppfyller kraven som ställs för att få ersättning Som arbetsförmedlare bör man följa alla interna riktlinjer till punkt och pricka Som arbetsförmedlare bör man ta ansvar för att de arbetssökande följer regelverket Kontroll av sökaktivitet är en viktig del av uppdraget som arbetsförmedlare Fråga 9: Hur viktiga anser du att följande kunskaper och förmågor är för 1 = Inte alls viktigt, 7 = Mycket viktigt Att kunna regelverket om arbetslöshetsersättning Att kunna regelverket om aktivitetsstöd Att kunna rutinerna för samverkan med andra myndigheter Att känna till innehållet i interna styrdokument Att känna till innehållet i handläggarstöden Att kunna förklara regelverket för arbetssökande Att vara lyhörd för de arbetssökandes önskemål i arbetet Fråga 13: Instämmer du i följande påståenden? 1 = Nej, inte alls, 7 = Ja, helt och hållet. Som arbetsförmedlare bör man behandla arbetssökande utifrån deras Som arbetsförmedlare bör man vara överens med den arbetssökande om valet Att tänja på regelverket om det behövs för att nå uppsatta mål Jag utformar egna rutiner för att hinna med mitt arbete på bästa sätt, om jag inte tycker att myndighetens rutiner fungerar Jag vill ha frihet i hur jag fattar beslut Som arbetsförmedlare bör man kunna tänja på reglerna för att få de arbetssökande Fråga 10: Hur lätt eller svårt är det att utföra ditt arbete som arbetsförmedlare i följande avseenden? 1 = Mycket svårt, 7 = Mycket lätt Att använda utrymmet för tolkning när regelverket tillåter Att se till att beslut fattas snabbt Att följa regelverket även i fall där du tycker att det får ogynnsamma konsekvenser Att forma individanpassade lösningar för de arbetssökande Att kombinera den kontrollerande rollen med den stödjande rollen R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Denna metodbilaga kompletterar metodbeskrivningarna i avsnitt 3.1 och 4.2. Här redovisas även ett antal kompletterande analyser. För att skatta förmedlareffekter estimerar vi först följande modell med : I ekvationen ovan är utfallet för sökande i som är tilldelad förmedlare f vid vektor med bakgrundsvariabler för den sökande. I nästa steg beräknar vi estimerade värdet för utfallet enligt (1) och Slutligen estimerar vi förmedlareffekterna enligt följande: förmedlarspecifika effekterna ska alltså tolkas som hur mycket utfallet för en förmedlare avviker från det värde som kan förväntas utifrån sökandesammansättningen och vilket kontor förmedlare jobbar på.78 Ett fundamentalt problem vid estimerandet av förmedlareffekter enligt ovan är att estimatet även fångar ett statistiskt brus. Anledningen är att förmedlareffekterna estimeras med en felterm. Den observerade spridningen i förmedlareffekter kommer därför att vara större än den sanna variationen mellan förmedlare. Vi har därför avgränsat analysen av förmedlareffekter till förmedlare som hade minst 30 nyinskrivna sökande som inte tillhör någon särskild grupp . Men även med denna avgränsning kvarstår problemet, att betydligt fler sökande skulle behövas för att eliminera bruset. Det är därför nödvändigt att justera förmedlareffekterna genom en så kallad krympningsestimator. Vi har använt oss av en empirisk bayesiansk justering som ofta använts i litteraturen. Även om vi inte kan veta den sanna förmedlareffekten för varje förmedlare, är idéen att vi kan estimera variansen i förmedlareffekter. 78Anledningen till att vi skattar förmedlareffekter genom en regression av residualerna enligt (3) är att det inte är möjligt att i samma modell kontrollera för förmedlarspecifika effekter och kontorsspecifika effekter. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Metoden antar att de förmedlarspecifika effekterna är normalfördelade, och modellerar den observerade variansen i förmedlareffekter som en funktion av viss sann och ett samplingsfel.79 Resultat av justeringen är att standardavvikelserna för förmedlareffekterna minskar med mellan en fjärdedel och nio tiondelar. Standardavvikelsen för förmedlareffekten avseende andelen i arbete minskar med cirka en tredjedel. Test av skillnader i sökandes bakgrund mellan förmedlare För att testa om det finns tecken på att vissa förmedlare systematiskt tilldelas svårare fall har vi undersökt om det finns skillnader i sökanden mellan förmedlare, utifrån de variabler om sökandes bakgrund som vi kan observera.80 Resultatet visar att det finns små men signifikanta skillnader Testet görs genom att skatta sannolikheten att de sökande är i arbete utifrån de sökandes bakgrund. På så vis får vi ett samlat mått på hur långt den sökande står från arbetsmarknaden. Sedan jämför vi det justerade R2–värdet mellan en regressionsmodell som skattar den predikterade sannolikheten för jobb utifrån kontorsspecifika effekter, med en regressionsmodell som i stället använder förmedlarspecifika effekter. av variationen kan då förklaras av förmedlarspecifika effekter. Om man i stället gör testet för varje variabel om bakgrund för sig förklaras mellan av variationen av vilken arbetsförmedlare som den sökande har. De förmedlarspecifika effekterna har en signifikant effekt på den predikterade sannolikheten för jobb, och på de flesta av variablerna för bakgrund. Skattning av effekter av attityder och egenskaper För att analysera effekterna av förmedlarnas attityder och egenskaper estimerar vi följande modell med : I ekvationen ovan är utfallet för sökande i som är tilldelad förmedlare f vid vektor med bakgrundsvariabler för den sökande. bakgrundsvariabler vi kontrollerar för är den sökandes kön, ålder, födelseland, utbildningsnivå, utbildningsinriktning och arbetslöshetshistorik���� samt om den sökande hade rätt till arbetslöshetsersättning. 79I praktiken sker detta genom att använda en iterativ teknik som estimerar den sanna variansen utifrån de observerade förmedlareffekterna och deras standardfel. Metoden förklaras av m.fl., ”Healthcare Exceptionalism? Productivity and Allocation in the U.S. Healthcare Sector,” 2013. 80De variabler om sökandes bakgrund vi har testat är desamma som anges i avsnitt 3.1.3. 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N �������� är en vektor med förmedlarens attityder och bakgrundsvariabler. De attityder och egenskaper som inkluderas är de som beskrivs i avsnitt 4.1.1 och 4.1.2. Test av samband mellan attityder och sökandes bakgrund Som vi konstaterat ovan är tilldelningen av arbetssökande till arbetsförmedlare inte helt slumpmässig. Vissa förmedlare tycks få arbetssökande med sämre förutsättningar. Ingenting tyder dock på att förmedlare med vissa attityder skulle ha tilldelats sökanden med särskilda förutsättningar. Tvärtom tycks förmedlare med olika attityder ha likvärdiga förutsättningar när det gäller hur långt de arbetssökande som de arbetar med står från arbetsmarknaden. Vi har testat detta genom att estimera en regressionsmodell där förmedlarens attityder och egenskaper förklaras av variablerna för den sökandes bakgrund och kontorsspecifika effekter. Koefficienterna för sökandebakgrund och attityder blir då genomgående insignifikanta. De förklarar i princip ingenting av variationen i förmedlarnas attityder och egenskaper, och vid en jämförelse med enbart en modell med kontorsspecifika effekter ökar inte det justerade R2-värdet nämnvärt. Antagande om attitydernas stabilitet över tid För att få en indikation på om attityden hos arbetsförmedlarna förändras med tiden kan vi undersöka om de attityder som mäts är olika hos personer med olika lång anställningstid. En sådan analys visar att det finns signifikanta skillnader mellan de som arbetat mindre än och de som arbetet längre än så. Emellertid tycks det inte finnas några större skillnader i en tydlig riktning erfarenhet som arbetsförmedlare. I analysen av effekter i kapitel 4 ingår relativt få av de anställda med anställningstid kortare än . Sammantaget kan förmedlarnas egenskaper endast förklara av variationen i attityder. Det är också så att vi har data , alltså fram till cirka en månad innan vi mäter attityderna hos arbetsförmedlarna med enkäten. Vi har alltså resultatdata som ligger mycket nära vår mätpunkt av attityder. Eftersom vi har uppgifter om vilka insatser som arbetsförmedlarna har använt kan vimäta sambandet mellan attityderna och utfall i form av olika insatser och arbetssätt som teoretiskt borde följa på attityderna. Analyserna, som redovisas iavsnitt 3.2.2 visar att arbetsförmedlares attityder påverkar deras av val av arbetssätt. Exempelvis har mötesinriktade fler möten, och de som är positiva till externa aktörer beviljar fler sådana insatser. Det tyder på att de har haft samma attityder för studien. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Kompletterande resultat – effekter på arbetssätt Nedan redovisas resultat som kompletterar de som redovisas i tabell 11. Tabell 31 Samband mellan förmedlarens attityder/egenskaper och självskattad användning av verktyg och stöd Index för attityder (skala från 1 till 7) 0,135** 0,081* 0,101** 0,080* -0,040 0,190** 0,092* 0,116** 0,131** 0,105* 0,122** -0,024 0,122** -0,033 -0,033 -0,097* (ref. är anställningstid: 2–3 år Anställningstid: 4–7 år –0,073 Anställningstid: 8–11 år -0,082 -0,170 Anställningstid: ≥12 år -0,056 -0,028 Utbildningsnivå: Högskolestudier, -0,033 -0,051 Högskoleexamen, 2–3 år -0,132 Högskoleexamen, eller mer 1,424** 1,771** 4,564** * Signifikant på 5-procentsnivån. ** Signifikant på 1-procentsnivån. Källa: analys. Observationer är sökande. vikontrollerat för andra förmedlarbakgrundsvariabler och kontorsspecifika effekter. Standardfelen är klustrade på kontorsnivånivå. 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Insatser för arbetssökande och stöd till förmedlarna Det finns en rad insatser som arbetsförmedlarna kan fatta beslut om för att den arbetssökande ska komma ut i arbete. Nedan beskriver vi övergripande de insatser som vi studerar i granskningen. Arbetspraktik beslutas av en arbetsförmedlare och syftar till att öka den arbetssökandes chanser att få ett arbete. Huvudregeln är att den arbetssökande ska vara för att få göra praktik. Praktiken ska förbättra den sökandes ställning på arbetsmarknaden genom att ge praktisk erfarenhet och fördjupad kompetens. Den kan genomföras hos en privat eller offentlig arbetsgivare och den arbetssökande får ersättning i form av aktivitetsstöd i praktik.81 Utbildning avser i denna granskning både förberedande utbildning och arbetsmarknadsutbildning. För båda insatserna ska den arbetssökande vara . Den förberedande utbildningen är av vägledande och motiverande karaktär, men kan också vara mer utredande för att hitta lämpliga yrken eller utbildningar. De förberedande utbildningarna är inte egna utbildningar utan snarare en del i en kedja som ska leda till nästa steg. Arbetsmarknadsutbildningen syftar till att utbilda arbetskraft till bristyrken. Utbildningarna ska vara korta och riktas mot personer som bedöms ha förutsättningar för att få ett arbete efter utbildningen. Tanken är att utbildningarna både motverkar brist på arbetskraft och hjälper den enskilde att få ett arbete.82 En stor del av stödet till och matchningen av den arbetssökande sker hos en privat aktör. Det är arbetsförmedlaren som beslutar om den sökande ska få stöd och matchning men aktiviteten genomförs hos den externa aktören. De två insatserna som avses i denna granskning är Stöd och matchning samt Introduktion till arbete. Stöd och matchning vänder sig till de arbetssökande som relativt direkt kan ta ett arbete men kanske behöver hjälp med att hitta lämpliga arbeten eller hantera en anställningsintervju. Introduktion till arbete vänder sig istället till arbetssökande som ännu inte är redo att matchas utan har behov av arbetsförberedande insatser och behöver öka sin aktivitetsförmåga.83 8110 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Se även Arbetsförmedlingens intranät VIS /arbetsmarknadspolitiska insatser och program 83Arbetsförmedlingens intranät VIS /arbetsmarknadspolitiska insatser och program. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Arbetsgivare som anställer arbetssökande kan under vissa förutsättningar få ekonomiskt stöd för detta. En arbetsgivare som anställer en person som har varit arbetslös länge eller som är nyanländ i kan ansöka om nystartsjobb. Arbetsförmedlaren fattar beslut om nystartsjobb, men det är inte möjligt att neka arbetsgivaren stödet om den arbetssökande och arbetsgivaren uppfyller villkoren.84 Utöver nystartsjobben finns en rad andra subventionerade anställningar. För dessa görs dock alltid en enskild bedömning, och en arbetsförmedlare beslutar om den sökande ska ha rätt till stödet.85 Interna stöd för förmedlarna Till sin hjälp i arbetet har förmedlarna ett antal verktyg och stöd. Tjänster och metoder. Det stöd som Arbetsförmedlingen kan erbjuda till sökande formuleras som erbjudanden och tjänster. Det finns fyra erbjudanden till arbetssökande: ”Hitta jobb”, ”Förbättra förutsättningarna”, ”Starta eget” och ”Byta Spår”. Under de olika erbjudanden finns ett antal tjänster, som är beskrivningar av den service som myndigheten ska ge sina kunder. För att genomföra den tjänst som erbjuds kunden kan arbetsförmedlaren använda sig av en eller flera specifika metoder. En metod är ”ett systematiskt tillvägagångssätt, som vilar på en vetenskaplig grund och/eller ett beprövat arbetssätt”.87 Som stöd för arbetsförmedlarnas tillämpning av metoder är dessa försedda med en skriftlig metodbeskrivning. Metodbeskrivningen anger en processkarta, en aktivitetsbeskrivning över de moment som arbetsförmedlaren ska gå igenom, de resultat man förväntas uppnå och de verktyg som finns kopplade till metoden. Förmedlaren har också tillgång till handläggarstöd. Det är dokument som innehåller detaljerade stegvisa instruktioner och förklaringar. Sammanlagt finns 83 handläggarstöd inom förmedlingsverksamheten. De flesta handläggarstöd berör olika faser i handläggningsprocessen eller innehåller information om regelverk och regeltolkning. Utöver metodbeskrivningarna och handläggarstöden har arbetsförmedlare tillgång till ett stort antal vägledningar till olika regelverk, arbetsmarknadspolitiska insatser och digitala verktyg. 84Förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb. 85Förordningen (2015:503) om särskilt anställningsstöd. 86Beskrivningarna baseras på styrdokument, rutiner, utbildningsmaterial och information på Arbetsförmedlingens intranät. 87Af-2018/0038 4607, Arbetsförmedlingens handläggarstöd. 76 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det grundläggande stödverktyget i förmedlarens arbete är det digitala ärendehanteringssystemet (Arbetsförmedlingens informationssystem). är det systemstöd där mycket av det dagliga arbetet dokumenteras. I systemet registreras bland annat uppgifter om den arbetssökande, såsom utbildning, arbetslivserfarenhet och yrkesinriktning i form av SSYK-koder. Här registreras även rekryteringsuppdrag från arbetsgivare. I systemet finns också funktioner för matchning ur arbetssökandes respektive arbetsgivares perspektiv. Planeringsverktyget är ett digitalt verktyg där förmedlaren upprättar den arbetssökandes planering. Det är här som arbetsförmedlaren gör den arbetsmarknadspolitiska bedömningen samt väljer tjänster och aktiviteter. Verktyget hämtar också in uppgifter om den sökande som finns registrerade i . I handläggarstödet Arbetssökandes planering finns ytterligare vägledning för den arbetsmarknadspolitiska bedömningen. Kopplat till finns ett verktyg som syftar till att bättre identifiera arbetssökande som riskerar långtidsarbetslöshet och som är i behov av extra stöd tidigt i processen.