prop · H703127 · 2020-03-23 00:00:00 — Av första stycket framgår att en huvudman inom skolväsendet, med bibehållet huvudmannaskap i övrigt för utbildningen och enligt vad som anges i andra och tredje styckena, får överlåta ansvaret för sådana medi- cinska insatser som anges i 2 kap. 25–28 §§. Av 2 kap. 2–5 §§ framgår att kommuner, regioner, staten och enskilda som har godkänts som huvudmän kan vara huvudmän inom skolväsendet. Enligt förevarande paragraf kan således, till skillnad från bestämmelserna om samverkan, även andra huvudmän inom skolväsendet än kommuner överlåta ansvaret för vissa uppgifter till en kommun eller region, jfr definitionen av samverkan i 21 § i förevarande kapitel. Överlåtelsen kan vidare inte betraktas som entrepre- nad, eftersom ansvaret för de medicinska insatserna övergår till någon I andra stycket anges att en kommun som huvudman, en enskild huvud- man eller staten som huvudman får överlåta ansvaret till en region, om båda parter är överens om detta. När en kommun tillämpar denna bestämmelse är det fråga om en form av samverkan. denna bestämmelse finns därför i 23 § andra stycket, se kommentaren till Enligt tredje stycket får en region som huvudman, en enskild huvudman eller staten som huvudman överlåta ansvaret till en kommun, om båda par- ter är överens om detta. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.15. 26 § Vad som föreskrivs om överlåtelse av ansvar i 25 § gäller även för staten som huvud- man för utbildning vid särskilda ungdomshem enligt 24 kap. 8 och 9 §§. I paragrafen regleras överlåtelse av ansvaret för vissa medicinska insatser inom ramen för elevhälsan när det gäller särskilda ungdomshem. Av paragrafen framgår att det som föreskrivs i 25 § om huvudmän inom skolväsendet även gäller för staten i egenskap av huvudman för utbildning vid särskilda ungdomshem enligt 24 kap. 8 och 9 §§. Staten kan alltså även när det gäller sådan utbildning överlåta ansvaret för sådana medicinska insatser som anges i 2 kap. 25–28 §§ till en kommun eller en region, förut- satt att parterna är överens om detta. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.3.15. Tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning 10 § En tillsynsmyndighet får förelägga en huvudman som enligt denna lag står under dess tillsyn att fullgöra sina skyldigheter, om verksamheten inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för verksamheten eller, i fråga om enskild huvudman, de villkor som gäller för godkännandet eller beslutet om rätt till bidrag. får förelägga en utförare av utbildning där distansundervisning används i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan att fullgöra sina skyldigheter om distansundervisningen inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för undervisningen eller de villkor som gäller för godkännandet som sådan utförare. Ett beslut om föreläggande gäller . Ett föreläggande ska ange de åtgärder som tillsynsmyndigheten anser nödvändiga för att avhjälpa de påtalade bristerna. Om en analys enligt 2 § andra stycket ger stöd för det, kan åtgärderna omfatta förändringar i lärarresurserna. Paragrafen innehåller bestämmelser om förelägganden. I paragrafen införs ett nytt andra stycke. Det innebär att Skolinspektio- nen, som enligt 3 § har tillsyn över bl.a. skolväsendet, får förelägga en utförare av utbildning där distansundervisning används i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymna- siesärskolan att fullgöra sina skyldigheter om distansundervisningen inte uppfyller de krav som följer av de föreskrifter som gäller för undervis- ningen eller de villkor som gäller för godkännandet som sådan utförare. Det finns särskilda bestämmelser om distansundervisning i nu nämnda skolformer i 22 kap. För sådan utbildning gäller vidare skollagens övriga bestämmelser, såvida det inte tydligt framgår av bestämmelsernas ordaly- delse eller av sammanhanget att de inte gäller för utbildning där distans- undervisning används, distansundervisning uttryckligen har undantagits från tillämpning eller det finns avvikande bestämmelser som tar sikte på just sådan utbildning, se kommentaren till 22 kap. 3 §. Enligt 22 kap. 9 § får endast en huvudman inom skolväsendet godkännas som utförare av utbildning där distansundervisning används i nu nämnda skolformer. Av 2 kap. 2–5 §§ framgår att kommuner, regioner, staten och enskilda som har godkänts som huvudmän kan vara huvudmän inom skolväsendet. Distansundervisning förekommer därutöver i vuxenutbildning (komvux), men det finns inte några särskilda bestämmelser som tar sikte på just distansundervisning när det gäller komvux. Sådan utbildning faller därför under förevarande paragrafs första stycke. Även en huvudman som är användare, dvs. inte utförare, av distansundervisning i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymna- siesärskolan faller under första stycket. När det gäller förskolan och för- skoleklassen är distansundervisning enligt 22 kap. 2 § inte tillåten. Den hittillsvarande sista meningen i första stycket är , med oförändrat innehåll, paragrafens tredje stycke. Det hittillsvarande andra stycket är där- med paragrafens fjärde stycke. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.4.2. 2019/20:127 28 kap. Överklagande hos allmän förvaltningsdomstol 2 § Beslut av får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1.godkännande enligt 2 kap. 5 §, 22 kap. 9 § eller 24 kap. 3 a § eller återkallelse av sådant godkännande enligt 26 kap. 13 eller 14 §, 2.medgivande enligt 24 kap. 4 a § eller återkallelse av sådant medgivande enligt 26 kap. 3.förklaring om rätt till bidrag enligt 24 kap. 6 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 §, 4.statliga åtgärder för rättelse enligt 26 kap. 17 §, 5.tillfälligt verksamhetsförbud enligt 26 kap. 18 §, eller 6.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. I paragrafen anges de beslut av Skolinspektionen som får överklagas till allmän förvaltningsdomstol Ändringen i första punkten innebär att Skolinspektionens beslut i fråga om godkännande av en huvudman som utförare av utbildning där distans- undervisning används enligt 22 kap. 9 § får överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol. Även Skolinspektionens beslut enligt 26 kap. 13 § att åter- kalla ett sådant godkännande får överklagas i samma ordning. I övrigt görs en språklig ändring. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.4.2. Beslut av en kommun eller en region 5 § Beslut av en kommun eller en region får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1.godkännande enligt 2 kap. 5 § eller återkallelse av sådant godkännande enligt 26 kap. 13 eller 14 §, 2.bidrag enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 35 §, 19 kap. 45 § eller 22 kap. 18 §, 3.avstängning enligt 5 kap. 17 eller 19 §, 4.föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, 5.skolskjuts enligt 9 kap. 15 b § första stycket, 9 kap. 15 c § första stycket, 10 kap. 32 § första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 18 kap. 30 § första stycket eller 18 kap. 31 § första stycket, 6.ekonomiskt stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 § eller 18 kap. 32 § första stycket, 7.medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller återkallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §, 8.rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 eller 15 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 9.bidrag enligt 25 kap. 11 §, 10.tillfälligt verksamhetsförbud enligt 26 kap. 18 §, eller 11.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. I paragrafen anges de kommunala beslut som får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Ändringen i andra punkten innebär att ett beslut av en kommun i fråga om bidrag till en enskild huvudman för en elev på en utbildning inom gym- nasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning används enligt 22 kap. 18 § får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. En enskild huvudman för utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärsko- lan där distansundervisning används kan alltså överklaga hemkommunens beslut om ersättning för en elev som går i huvudmannens skola. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5.1. Beslut av en kommun eller en region 12 § Beslut av en kommun eller en region får överklagas till Skolväsendets överklagande- nämnd i fråga om 1.barns mottagande i grundsärskolan enligt 7 kap. 5 § eller tillhörighet till grundsärsko- lans målgrupp enligt 7 kap. 5 b §, 2.uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket, 3.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 4.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, 5.åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6.placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket eller 11 kap. 29 § andra stycket, 7.mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 §, mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, mottagande enligt 17 a kap. 18 §, mottagande i första hand enligt 19 kap. 29 § första stycket eller mottagande enligt 22 kap. 14 §, 8.tillhörighet till målgruppen för gymnasiesärskolan enligt 18 kap. 5 eller 7 §, 9.mottagande till vuxenutbildning enligt 20 kap. 13 §, 14 § andra stycket, 22 eller 33 §, 10.upphörande av utbildningen för en elev i vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, 11.att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje eller fjärde stycket, 12.åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller 13.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7–12 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande. Paragrafen innehåller bestämmelser om överklagande av kommunala beslut till . I första stycket sjunde punkten görs ett tillägg som innebär att beslut av en kommun eller en region i fråga om mottagande till utbildning där distansundervisning används i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan enligt 22 kap. 14 § får överklagas till . Av sistnämnda paragrafs första stycke framgår att huvudmannen för den sökta utbildningen där distansundervisning används ska pröva om en sökande är behörig och ska tas emot. Om huvudmannens beslut i fråga om mottagande överklagas till kommer nämndens prövning att omfatta såväl frågan om den sökande är behörig som frågan om den sökande också ska tas emot till utbildningen, eftersom det enligt 22 kap. 14 § andra stycket endast är behöriga sökande som ska tas emot till utbildningen. Av andra stycket framgår att beslutet endast får överklagas av den sökande. Det får därmed inte överklagas av t.ex. den sökandes hemkom- mun. I övrigt görs en språklig ändring. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3.3. 2019/20:127 Beslut av en enskild huvudman 13 § Beslut av en enskild huvudman får överklagas till i fråga om 1.mottagande enligt 16 kap. 36 §, mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbild- ning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, mottagande enligt 17 a kap. 18 §, mottagande enligt 19 kap. 29 § första stycket eller mottagande enligt 22 kap. 14 §, eller 2.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av den sökande. I paragrafen regleras vilka beslut av en enskild huvudman som får över- klagas till . Paragrafen ändras på så sätt att det i första stycket första punkten införs en möjlighet att överklaga en enskild huvudmans beslut i fråga om mot- tagande till utbildning där distansundervisning används i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan enligt 22 kap. 14 § till Skolväsendets överkla- gandenämnd. Av sistnämnda paragrafs första stycke framgår att huvud- mannen för den sökta utbildningen där distansundervisning används ska pröva om en sökande är behörig och ska tas emot. Om huvudmannens beslut i fråga om mottagande överklagas till Skolväsendets överklagande- nämnd kommer nämndens prövning att omfatta såväl frågan om den sökande är behörig som frågan om den sökande också ska tas emot till utbildningen, eftersom det enligt 22 kap. 14 § andra stycket endast är behöriga sökande som ska tas emot till utbildningen. Av andra stycket framgår att beslutet endast får överklagas av den sökande. Det får därmed inte överklagas av t.ex. den sökandes hem- kommun. I övrigt görs en språklig ändring. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.3.3. 29 kap. Övriga bestämmelser 14 § Den som är eller har varit verksam i enskilt bedriven förskola, enskilt bedrivet fritids- hem eller enskilt bedriven förskoleklass eller inom sådan enskilt bedriven verksamhet som avses i 25 kap., får inte obehörigen röja vad han eller hon därvid har fått veta om enskildas personliga förhållanden. Den som är eller har varit verksam inom annan enskilt bedriven verksamhet enligt denna lag än som avses i första stycket får inte obehörigen röja vad han eller hon i sådan elevhälso- verksamhet som avser psykologisk, psykosocial eller specialpedagogisk insats eller i särskild elevstödjande verksamhet i övrigt har fått veta om någons personliga förhållanden. Han eller hon får inte heller obehörigen röja uppgifter i ett ärende om tillrättaförande av en elev eller om skiljande av en elev från vidare studier. Den som är eller har varit verksam inom enskilt bedriven gymnasieskola eller enskilt bedriven gymnasiesärskola får inte obehörigen röja vad han eller hon har fått veta om någons personliga förhållanden i ett ärende enligt 22 kap. 14 § om mottagande till utbildning där distansundervisning används. För det allmännas verksamhet gäller bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). I paragrafen finns bestämmelser om tystnadsplikt för personer som är eller har varit verksamma i enskilt bedriven verksamhet enligt skollagen. Tredje stycket är nytt. I stycket anges att den som är eller har varit verk- sam inom enskilt bedriven gymnasieskola eller enskilt bedriven gymna- siesärskola inte obehörigen får röja vad han eller hon har fått veta om Prop. 2019/20:127 någons personliga förhållanden i ett ärende enligt 22 kap. 14 § om motta- gande till utbildning där distansundervisning används. Vid entreprenad enligt 23 kap. omfattar bestämmelsen även verksamma hos andra entre- prenörer än en skolhuvudman (jfr prop. 2009/10:165 s. 602). Bestämmel- sen motsvaras, när det gäller utbildning som anordnas av det allmänna, av den nya 23 kap. 2 a § i offentlighets- och sekretesslagen. Det hittillsvarande tredje stycket är , med oförändrat innehåll, para- grafens fjärde stycke. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5.2. 10.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Sekretess till skydd för enskild i utbildningsverksamhet, m.m. 2 a § Sekretess gäller i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i ärende enligt 22 kap. 14 § skollagen (2010:800) om mottagande till utbildning där distansundervisning används, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte beslut i ärende. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om sekretess i ärenden om mottagande till distansundervisning i gymnasieskolan och gymnasie- särskolan när det gäller det allmännas verksamhet. För motsvarande verk- samhet hos enskilda huvudmän finns det en korresponderande bestäm- melse om tystnadsplikt i 29 kap. 14 § tredje stycket skollagen. Av första stycket framgår att sekretess gäller i gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i vissa ärenden om mottagande till utbildning. Det gäller ärenden enligt 22 kap. 14 § skollagen om mottagande till utbildning där distansundervisning används, dvs. det är fråga om en utbildning där distansundervisning får användas för hela utbildningen. Sekretessbestämmelsen är tillämplig på uppgifter som inkommer från såväl myndigheter som enskilda. Sekre- tessen gäller med ett rakt skaderekvisit, dvs. presumtionen är att uppgifter- na är offentliga. Uppgifter omfattas således av sekretess endast om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Uppgifter som styrker sådan medicinsk, psykisk eller social problematik som är en grundläggande förutsättning för att bli mottagen till nu aktuell utbildning enligt 22 kap. 8 och 14 §§ skollagen torde ofta vara typiskt sett känsliga. Uppgifter som styrker andra särskilda skäl att bli mot- tagen enligt samma bestämmelser i skollagen kan dock ofta vara typiskt sett mindre känsliga, t.ex. uppgifter om att en elev bedriver en näringsverk- samhet eller har en elitidrottskarriär. Andra exempel på uppgifter som typiskt sett inte är känsliga är uppgifter om betyg och studieresultat. Av andra stycket framgår att sekretessen inte gäller för uppgifter som tas in i ett beslut i ett ärende. 2019/20:127 I tredje stycket anges att sekretessen för en uppgift i en allmän handling gäller i högst . Den tystnadsplikt som följer av den nya sekretessbestämmelsen har getts företräde framför rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offent- liggöra uppgifter. Det följer av att sekretessbestämmelsen har numreringen 2 a § och att tystnadsplikten därmed omfattas av den befintliga uppräk- ningen i 8 § av tystnadsplikter som följer av paragrafer i kapitlet och som har företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.5.2. Sammanfattning av betänkandet Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning (SOU 2017:44) Utredningens uppdrag är att föreslå hur skolhuvudmän för , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ges ökade möjligheter att dels ingå avtal med andra skolhuvudmän om att utföra undervisning, dels i vissa fall använda undervisningsformer som medger ett mer flexibelt sätt att erbjuda utbildning. Syftet är att öka möjligheterna för skolhuvudmän att erbjuda den undervisning som elever har behov av och att ge alla elever en likvärdig tillgång till utbildning. Utredningen ska föreslå under vilka förutsättningar skolhuvudmän, eller i vissa fall andra aktörer, i övrigt bör ges ökade möjligheter att utföra undervisning åt andra skolhuvudmän. Vidare ska utredningen utreda om distansundervisning inom vissa skolformer bör regleras. Nödvändiga för- fattningsförslag ska också lämnas. Utredningen ska dessutom bedöma hur entreprenad inom skolväsendet förhåller sig till lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, . Vida- re ska utredningen vid behov ta ställning till om möjligheterna i och förslag (SOU 2016:78), tillsammans med andra samarbetsformer, är tillräckligt flexibla och effektiva för att huvudmännen ska kunna tillhandahålla eleverna lika tillgång till utbildning av god kvali- tet. Slutligen ska utredningen vid behov utreda och föreslå lämpliga för- fattningsändringar som bedöms vara möjliga med hänsyn till . Betänkandets första del innehåller bakgrundskapitel, med bl.a. fakta om gällande rätt, om utbildningssystemet i stort, olika undervisningsmetoder och samarbetsformer. Dessutom redogör vi för dagens situation och våra utgångspunkter för arbetet. Förslagsdelen inleds med förslag om samar- betsformer och ställningstaganden om upphandling. Därefter lämnas för- slag om fjärrundervisning, om studiehandledning på modersmålet samt om distansundervisning. I denna sammanfattning beskriver vi gällande rätt i anslutning till respektive område. Utredningen ska bl.a. lösa problemet att huvudmän kan ha svårt att erbjuda elever den undervisning som de enligt skollagen har rätt till eller som en- skilda individer har behov av, särskilt inom huvudmännens befintliga or- ganisation och verksamhet. En förklaring är lärarbrist och i viss mån ökad efterfrågan både när det gäller undervisning inom vissa ämnen och studi- ehandledning på modersmålet. En annan förklaring handlar om hur huvud- män och skolor är organiserade. Exempelvis kan mindre huvudmän ha svårt att erbjuda elever undervisning i flera olika modersmål och gles- bygdskommuner kan ha svårt att erbjuda ett allsidigt utbud av ämnen och kurser på grund av litet elevunderlag. Dessa faktorer, kombinerat med att det finns begränsade möjligheter för skolhuvudmän att erbjuda elever undervisning som utförs av någon annan, är bakgrunden till våra förslag om fjärrundervisning och om entreprenad. Ett annat problem som vi ska hantera är att en del elever av olika skäl har svårigheter att delta i skolförlagd undervisning. Distansundervisning har setts som ett alternativ för dessa elever, men någon allmän reglering av vad som ska gälla vid sådan undervisning har inte funnits. Utredningen har därför haft i uppdrag att ta fram författningsförslag på området och utreda för vilka elever det kan vara aktuellt att använda distansundervis- ning. Vidare har tillkännagett för regeringen att en utredning borde tillsättas för att generellt se över entreprenadbestämmelserna i 23 kap. skollagen (2010:800). Vi anser att skolans undervisning som princip ska bedrivas som närunder- visning. Fjärr- och distansundervisning kan dock spela en viktig roll för att erbjuda möjligheter för elever som annars skulle ha stått utan undervis- ning. Fjärr- och distansundervisning ska därför, med elevernas bästa för ögonen, vara ett komplement till ordinarie undervisning. En annan princip som bör framhållas är att huvudmannen, som utgångs- punkt, bör bedriva undervisningen själv, eftersom det då är tydligt vem som ansvarar för verksamheten och all undervisning bedrivs inom en och samma organisation. Huvudmannen bedriver då undervisning med lärare som står under pedagogiskt ledarskap av en rektor och verksamheten om- fattas av det systematiska kvalitetsarbetet som bedrivs av huvudmannen. Att undervisning överlämnas på entreprenad ska därför, precis som med fjärrundervisning, vara ett tillåtet alternativ, men som huvudregel först när huvudmannen inte kan lösa situationen på egen hand. Vidare är vi angelägna om att skapa ett regelverk som fungerar för alla, dvs. att lämna ett förslag som utgår från reella förhållanden snarare än från ett idealtillstånd i fråga om elevers motivation och lärares skicklighet. Ytterligare en utgångspunkt är att frågor som inte är reglerade för trad- itionell närundervisning inte heller ska vara reglerade för fjärr- och di- stansundervisning. Vi ska inte heller uttala oss om hur och när fjärr- och distansundervisning bör få användas i verksamhet som inte är regle- rad i skollagen. Gällande rätt om samarbetsformer Med entreprenad avses i skollagen att en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman (huvudmannen) med bibehållet huvudmannaskap sluter avtal med någon annan än kommunen, eller den enskilde hu- vudmannen om att utföra uppgifter inom utbildning eller annan verksam- het enligt skollagen. Ett undantag från lokaliseringsprincipen i kommunal- lagen (1991:900) gör det möjligt för kommuner och landsting att utföra uppgifter åt andra huvudmän inom skolväsendet. Inom förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, vuxenut- bildning, särskild utbildning för vuxna och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen får alla uppgifter överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. Inom , grundsärskolan, gymnasieskolan och gymnasie- särskolan är regelverket striktare. Inom dessa skolformer får uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen, t.ex. skolskjuts och skolmåltider, överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. gifter som avser modersmålsundervisning eller studiehandledning på mo- dersmålet får överlämnas på entreprenad till en annan huvudman. tom får enskilda huvudmän överlämna uppgifter som avser modersmåls-