prop · H80337 · 2020-10-20 00:00:00 — Skattesänkningar riktade främst mot låga och medelhöga inkomster kan också antas påverka den privata konsumtionen mer jämfört med andra typer av skattesänkningar och de kan även bidra till att stärka hushållens Syftet med förslaget är alltså bl.a. att kompensera för höjda miljöskatter inom ramen för en grön skatteväxling, och att skapa incitament till att komma ut i heltidsarbete. Skattesänkningen bör som huvudregel göras med ett fast belopp (se närmare nedan om utformningen). på skattesänkningen växer . Skattesänkningen föreslås genomföras i form av en skattereduktion. Några remissinstanser, däribland ESV och TCO, framhåller att en skatte- reduktion gör skattesystemet mer svåröverskådligt och komplicerat. anser att ett mer lättillgängligt regelverk vore att föredra och efterlyser ett resonemang kring varför inte grundavdraget höjs. Regeringen gör bedömningen att det lämpligaste sättet att genomföra skattesänkningen är i form av en skattereduktion. beaktas särskilt att en skattereduktion, till skillnad från ett höjt grundav- 2020/21:37 drag, inte påverkar kommunernas och regionernas skatteunderlag. En skattereduktion kan även justeras på ett enkelt sätt vid behov och är därför sammantaget att föredra framför ett höjt grundavdrag. Eftersom denna skattereduktion i hög grad skiljer sig åt från befintliga skattereduktioner både i personkrets och övrig utformning bedöms det inte heller möjligt att, på det sätt som ESV föreslagit, genomföra skattesänkningen inom ramen för redan befintliga reduktioner. Regeringen anser alltså att en ny skattereduktion är det lämpligaste sättet att utforma skattesänkningen. Flera remissinstanser, däribland LO och TCO, efterfrågar andra åtgärder eller anser att regeringen bör prioritera arbetet med en bred skattereform. När det gäller frågan om behovet av en övergripande och bred skatteöversyn, konstaterar regeringen att det kräver en omfattande utredning, vilket ligger utanför detta lagstiftningsärende. Även de synpunkter som har förts fram rörande behovet av andra åtgärder ligger utanför detta lagstiftningsärende och behandlas därför inte vidare här. Ett antal remissinstanser har fört fram synpunkter på att samtliga förvärvsinkomster omfattas av förslaget. Dessa synpunkter behandlas i avsnitt 4.3. Skattereduktionen ges utan begränsning till skiktgränsen för statlig inkomstskatt Den promemoria som remitterats innehåller två alternativa förslag på genomförande av skattereduktionen. Promemorians alternativ 1 innebär att skattereduktionen begränsas till skattskyldiga med inkomster som understiger skiktgränsen för statlig inkomstskatt och att en avtrappning av reduktionen görs för dem med inkomster strax under skiktgränsen. Promemorians alternativ 2 innebär att skattereduktionen ges utan begränsning för skiktgränsen, men med ett något lägre belopp än i alternativ 1. Bland de remissinstanser som har yttrat sig över de två förslagen förordar bl.a. Arbetsförmedlingen alternativ 1 med hänvisning till att alternativet kan innebära en starkare positiv effekt på arbetskraftsutbudet bland personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Alternativ 2 å sin sida förordas av bl.a. Företagarna och med hänsyn till att alternativet inte innebär en ökad marginalskatt på inkomster omkring skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Enligt regeringens bedömning har båda förslagen, genom sin utformning med ett fast belopp, ett tydligt fokus på låg- och medelinkomsttagare. Skattereduktionen blir procentuellt sett störst för personer med de lägsta kollektivavtalsenliga heltidslönerna. Alternativ 1 har dock den fördelen att skattereduktionen kan ges med ett större belopp eftersom den omfattar färre skattskyldiga. Ett av förslagets syften är dock att skattereduktionen, mot bakgrund av att den delvis ingår i en grön skatteväxling, ska komma så många som möjligt till del. Alternativ 2 är att föredra i detta avseende. Alternativ 2 har också, som flera remissinstanser påpekar, den fördelen att marginalskatten inte ökar för personer med inkomster kring skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Sammantaget anser regeringen att promemorians alternativ 2 bäst svarar mot förslagets syfte och därför är att föredra. Skattereduktionen bör således ges utan begränsning till skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Förslaget föranleder införandet av en ny paragraf, 67 kap. 46 §, i 4.3Vilka som kan få skattereduktionen Regeringens förslag: Skattereduktionen ges till fysiska personer som är obegränsat skattskyldiga under hela beskattningsåret om deras beskattningsbara förvärvsinkomst är högre än . Rätt till skattereduktion har också de som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 18 § första stycket 1, 2 eller 3 inkomstskattelagen, om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Skattereduktionspromemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. Regeringens förslag motsvarar alternativ 2 i promemorian. Remissinstanserna: Flera remissinstanser har synpunkter på att skattereduktionen omfattar samtliga förvärvsinkomster. Arbetsförmedlingen avstyrker att förslaget ska gälla socialförsäkringsförmåner, och särskilt inkomst av pension, då detta enligt Arbetsförmedlingen kan minska arbetskraftsutbudet. Även anser att inkluderingen av samtliga förvärvsinkomster inte är optimal om syftet med förslaget är att öka incitamenten till arbete. Företagarna och lyfter fram att regeringen bör överväga att sänka inkomster från socialförsäkringar proportionerligt med skattereduktionen i syfte att bibehålla nettoersättningsgraden och därmed incitamenten att övergå till arbetsinkomster. Skälen för regeringens förslag: Skattereduktionen föreslås ges till skattskyldiga med beskattningsbara förvärvsinkomster. Med förvärvsinkomster avses summan av överskott i inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet minskat med allmänna avdrag (1 kap. 5 § IL). I liknande reformer, t.ex. jobbskatteavdraget, har det gjorts skillnad på inkomster från arbete och andra inkomster. Denna skattereduktion föreslås emellertid ges för samtliga inkomster i inkomstslaget tjänst, dvs. även inkomster från socialförsäkringsförmåner såsom pension och föräldrapenning. Även inkomster av näringsverksamhet, som t.ex. kan komma från en enskild firma eller ett handelsbolag, omfattas av förslaget. Flera remissinstanser, däribland Arbetsförmedlingen och , bedömer att en skattesänkning som även omfattar socialförsäkringsförmåner kan minska incitamenten till arbete. Regeringen vill i detta sammanhang framhålla att det är av vikt att skattesänkningen, mot bakgrund av att den delvis ingår i en grön skatteväxling, ska komma så många skattskyldiga som möjligt till del som skattereduktionen även ska fungera som ett incitament till att komma ut i heltidsarbete. Båda dessa aspekter måste alltså beaktas vid utformningen av förslaget. För att komma så många skattskyldiga som möjligt till del bör skattereduktionen omfatta inkomster från såväl arbete och pension som andra socialförsäkringsförmåner. Det är därför inte 2020/21:37 aktuellt att som följd av skattereduktionen sänka inkomster från socialförsäkringsförmåner proportionerligt med reduktionen på de sätt som några remissinstanser föreslagit. För att skattereduktionen även ska kunna fungera som ett incitament till att komma ut i heltidsarbete föreslås en infasning av skattereduktionens storlek från en beskattningsbar förvärvsinkomst på , där hela skattereduktionen ges först vid beskattningsbara förvärvsinkomster som ungefärligen motsvarar inkomsten hos de lägsta kollektivavtalsenliga heltidslönerna. Regeringen bedömer att en sådan infasning ger incitament till att gå från bidrag eller deltidsarbete till ett heltidsarbete, och alltså uppfyller förslagets syfte i detta avseende. Infasningens närmare utformning beskrivs i avsnitt 4.4. Skattereduktionen föreslås som huvudregel utgöras av en bestämd summa i stället för en mer komplicerad uträkning (se nedan under avsnitt 4.4). Så är fallet med skattereduktionen för sjöinkomst. Något särskilt underlag för reduktionen behöver därför inte definieras. Som nämnts ovan ska skattereduktionen dock endast omfatta förvärvsinkomster, dvs. inkomst från tjänst och näringsverksamhet. För personer som är skattskyldiga endast delar av året i ska skattereduktionen fördelas den skattskyldige varit obegränsat skattskyldig i landet. Detta bör dock inte gälla om den skattskyldige har sin förvärvsinkomst uteslutande eller så gott som uteslutande från . I sådant fall ska skattereduktionen beräknas som om den skattskyldige varit obegränsat skattskyldig under hela beskattningsåret. Förslaget föranleder införandet av två nya paragrafer, 67 kap. 46 och 48 §§, i inkomstskattelagen. Regeringens förslag: Skattereduktion ska som huvudregel göras med 2021. För personer som har en beskattningsbar förvärvsinkomst mellan och ska skattereduktionen i stället uppgå till av skillnaden mellan den beskattningsbara förvärvsinkomsten och . Skattereduktionspromemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. Regeringens förslag motsvarar i huvudsak alternativ 2 i promemorian. I promemorian föreslås att skattereduktionen ska ges med ett belopp om samt att infasningen av reduktionen vid inkomster mellan och ska uppgå till av skillnaden mellan den beskattningsbara förvärvsinkomsten och . Remissinstanserna: När det gäller skattereduktionens storlek ifrågasätter några remissinstanser, däribland och (), värdet av att införa en skattereduktion som endast uppgår till vad remissinstanserna beskriver som någon hundralapp . Skälen för regeringens förslag: Som nämnts ovan bör skatte- Prop. 2020/21:37 reduktionen som huvudregel utgöras av en bestämd summa. här att den summan ska vara 2021. Några remissinstanser, däribland och , ställer sig tveksamma till värdet av åtgärden med hänsyn till storleken på beloppet. Regeringen bedömer att den föreslagna skattereduktionen uppnår syftet att utgöra en del av en grön skatteväxling och att fungera som ett incitament att komma ut i heltidsarbete. Att skattereduktionen ges med ett fast belopp innebär också att skattesänkningen, i förhållande till inkomstnivå, blir som störst för personer med låga och medelhöga förvärvsinkomster, vilket kan få positiva stimulanseffekter i form av ökad privat konsumtion. Eftersom skattereduktionen ska kunna fungera som ett incitament att komma ut i heltidsarbete bör en infasning av skattereduktionens storlek göras. Vid utformningen av denna infasning måste en avvägning göras mellan att skattereduktionen ska fungera som ett incitament att komma ut i arbete och komma så många som möjligt till del. Det föreslås därför att infasningen påbörjas vid en beskattningsbar förvärvsinkomst på . Denna gräns sammanfaller ungefär med den inkomstnivå då en person med enbart arbetsinkomster börjar betala skatt. Hela skattereduktionen bör sedan ges vid en beskattningsbar förvärvsinkomst på , vilket ungefärligen motsvarar inkomsten hos de lägsta kollektivavtalsenliga heltidslönerna. Regeringen har för avsikt att framöver analysera om en indexering av dessa belopp kan behövas. Skattereduktionen utformas därmed på ett sätt som gör att alla som arbetar heltid får samma skattesänkning om 2021. Medel är avsatta i budgetpropositionen så att skattesänkningen växer . Förslaget föranleder införandet av en ny paragraf, 67 kap. 47 §, i inkomstskattelagen. Skattereduktionens förhållande till andra skattereduktioner och hur den ska räknas av Regeringens förslag: Ordningsmässigt räknas skattereduktionen för förvärvsinkomster av direkt efter skattereduktionen för sjuk- och Skattereduktionen ska endast räknas av mot Skattereduktionspromemorians förslag överensstämmer med Remissinstanserna: Inga remissinstanser har haft synpunkter i denna Skälen för regeringens förslag: I vilken ordning de olika skatte- reduktionerna ska göras i förhållande till varandra anges i 67 kap. 2 § första stycket IL. Således ska, enligt gällande rätt, skattereduktion göras för sjöinkomst, allmän pensionsavgift, arbetsinkomst (jobbskatteavdrag), 2020/21:37 sjukersättning och aktivitetsersättning, underskott av kapital, hushållsarbete, gåva och mikroproduktion av förnybar el i nu nämnd ordning. Den föreslagna skattereduktionen har en bred tillämpning och bedöms i det avseendet närmast likna jobbskatteavdraget och skattereduktionen för sjuk- och aktivitetsersättning. Av systematiska skäl är det därför lämpligt att låta skattereduktionen komma i anslutning till dessa rent ordningsmässigt. Det föreslås därför att den föreslagna skattereduktionen ska göras direkt efter skattereduktionen för sjukersättning och aktivitetsersättning, och direkt före den föreslagna skattereduktionen för boende i vissa glest befolkade områden (regional skattereduktion). Eftersom skattereduktionens tyngdpunkt ligger på låga och medelhöga förvärvsinkomster bör avräkning ske mot den kommunala inkomstskatten. Detta innebär att skattereduktionen räknas av mot den kommunala inkomstskatt som den skattskyldige annars ska betala. Reduktionen påverkar emellertid inte de kommunala skatteunderlagen eftersom skattesänkningen ges som en statlig skattereduktion. Med anledning av att den nya skattereduktionen endast ska räknas av mot inkomstskatt bör en hänvisning till detta göras i lagen (1986:468) om avräkning av utländsk skatt. Förslaget föranleder ändringar i 67 kap. 2 § inkomstskattelagen och i 2 kap. 10 § lagen om avräkning av utländsk skatt. Regeringens förslag: De allmänna skattetabellerna som ligger till grund för preliminärskatteavdrag ska ta hänsyn till skattereduktionen för förvärvsinkomster. Skattereduktionspromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har uttalat sig om skatteförfarandet. Skälen för regeringens förslag Förfarandet vid uttag av skatter och avgifter regleras i skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. I lagen finns bl.a. bestämmelser om skyldighet att göra skatteavdrag. Av 8 kap. 1 § SFL framgår att preliminär skatt ska betalas för beskattningsåret med belopp som så nära som möjligt kan antas motsvara den slutliga skatten . Den preliminära skatten ska betalas enligt särskild debitering eller genom skatteavdrag (8 kap. 2 § SFL). Skatteavdrag ska göras av den som betalar ut ersättning för t.ex. arbete enligt bestämmelserna i 10 kap. SFL (8 kap. 4 § SFL). Den som betalar ut ersättning, t.ex. för arbete, som är skattepliktigt enligt inkomstskattelagen ska göra skatteavdrag. Skatteavdrag ska göras då utbetalning sker (10 kap. 2 § SFL). Av 10 kap. 3 § SFL följer att skatteavdrag ska göras från kontant ersättning för arbete. Av 11 kap. 17 § SFL framgår att skatteavdrag som huvudregel ska göras enligt en allmän skattetabell i fråga om sådan ersättning som utgör mottagarens huvudinkomst. Om ersättningen inte är regelbunden, ska skatteavdrag dock göras enligt en särskild skattetabell för engångsbelopp enligt 12 kap. 6 § SFL. Av 11 kap. 18 § framgår att skatteavdrag ska göras enligt en särskild skattetabell om ersättningen för arbete bl.a. avser sjukpenning och föräldrapenningsförmåner. Vidare ska, enligt 11 kap. 19 § SFL, skatteavdrag göras enligt en särskild skattetabell för sjömän om ersättningen är sjöinkomst och mottagarens huvudinkomst. I 12 kap. 1 § SFL anges att allmänna och särskilda skattetabeller ska fastställas för varje kalenderår. Vad de allmänna skattetabellerna ska grundas på anges i 12 kap. 3 § SFL. Där anges att skattetabellerna bl.a. ska grundas på att mottagaren kommer att medges skattereduktion för allmän pensionsavgift och arbetsinkomst (jobbskatteavdrag) enligt 67 kap. 4–9 §§ IL. De allmänna skattetabellerna ska också ange skatteavdraget för den som inte är skyldig att betala allmän pensionsavgift och för den som inte har rätt till jobbskatteavdrag. Som regel ska utgivaren av en ersättning göra skatteavdrag enligt den allmänna skattetabellen. I tre olika fall ska utgivaren i stället göra skatteavdrag med ledning av särskilda skattetabeller. Detta gäller utbetalningar för sjukpenning m.m., för sjömän och för vissa engångsbelopp. De särskilda tabellerna för sjukpenning m.m. skiljer sig från de allmänna tabellerna, som gäller för löntagare och pensionärer, på så vis att skatteavdraget uttrycks i procent i stället för i kronor (12 kap. 4 § SFL). Dessa tabeller tillämpas på sjukpenning och föräldrapenning från samt på dagpenning vid utbildning och tjänstgöring inom det svenska totalförsvaret. Ett beslut om ändring av preliminär A-skatt (jämkning), innebär att arbetsgivaren ska göra ett lägre eller högre avdrag för skatt än vad som framgår av skattetabellen. Syftet med att jämka den preliminära skatten är att den ska stämma överens med den slutliga skatten. I likhet med vad som gäller för jobbskatteavdraget och det förhöjda grundavdraget för personer bör den nu föreslagna skattereduktionen, i möjligaste mån, beaktas redan vid preliminärskatteavdraget. Systemet bör vara så smidigt och lätt som möjligt för den enskilde. Bestämmelserna om allmänna skattetabeller bör därför ändras så att de grundas även på att mottagaren kommer att medges skattereduktion för förvärvsinkomster. Att skattetabellerna ska grundas på att mottagaren kommer att medges skattereduktion för förvärvsinkomster innebär att skattereduktionen kommer att beaktas när arbetsgivare gör skatteavdrag enligt de allmänna skattetabellerna. Det innebär även att den föreslagna skattereduktionen kommer att beaktas när gör skatteavdrag för preliminär skatt vid utbetalning av sjukpenning och föräldrapenning enligt de särskilda skattetabellerna. Det är som fastställer allmänna och särskilda skattetabeller (3 kap. 6 § skatteförfarandeförordningen [2011:1261]). 2020/21:37 innebär att hänsyn till den föreslagna skattereduktionen måste göras i såväl de allmänna som de särskilda skattetabellerna avseende sjukpenning m.m. Bestämmelserna i 12 kap. 3 § SFL behöver därför ändras. Beslut om slutlig skatt ska för varje beskattningsår besluta om slutlig skatt på grundval av uppgifter som har lämnats i en inkomstdeklaration, kontrolluppgifter och vad som i övrigt har kommit fram vid utredning och kontroll (56 kap. 2 § SFL). I ett beslut om slutlig skatt ska fastställa underlag för att ta ut skatt eller avgift och bestämma storleken på skatter och avgifter (56 kap. 3–6 §§ SFL). I beslut om slutlig skatt ska utöver de skattereduktioner som ska göras enligt inkomstskattelagen även göra de skattereduktioner som enligt andra lagar gäller för beskattningsåret (56 kap. 7 § SFL). Efter att ett beslut om slutlig skatt har fattats ska göra en slutskatteberäkning, dvs. beräkna om den som beslutet gäller ska betala skatt eller tillgodoräknas skatt (56 kap. 9 § SFL). ska efter beskattningsårets utgång skicka ett besked om den slutliga skatten och resultatet av slutskatteberäkningen till fysiska personer och dödsbon (56 kap. 10 § första stycket SFL). Ett besked om slutlig skatt ska enligt 13 kap. 6 § skatteförfarandeförordningen innehålla uppgifter om fastställd och beskattningsbar förvärvsinkomst, inkomst av kapital, storleken på de skatter och avgifter som anges i 56 kap. 6 § SFL, summan av gjorda skattereduktioner enligt 56 kap. 7 § SFL och pensionsgrundande inkomst. Summan av bl.a. gjorda skattereduktioner enligt inkomstskattelagen ska således anges i beslutet om slutlig skatt. I denna summa kommer den föreslagna skattereduktionen att inkluderas. Förslaget föranleder en ändring i 12 kap. 3 § skatteförfarandelagen. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft och tillämpas första gången för det beskattningsår som börjar efter . Skattereduktionspromemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna har inte berört förslaget. Skälen för regeringens förslag: Ändringar i lagen om avräkning av utländsk skatt, inkomstskattelagen och skatteförfarandelagen bör träda i kraft . Det är angeläget att ändringarna träder i kraft . Lagändringarna föreslås därför träda i kraft och tillämpas första gången för det beskattningsår som börjar efter . Syfte och alternativa lösningar Den gröna skatteväxlingen innebär att höjda miljöskatter ger utrymme för att sänka skatterna på jobb och företagande. Syftet med förslaget i denna proposition är att bland annat som en del av den gröna skatteväxlingen sänka inkomstskatten för fysiska personer. Skattesänkningen föreslås ske genom en bred skattereduktion för inkomster såväl från arbete som socialförsäkringsförmåner. Tyngdpunkten föreslås ligga på låga och medelhöga inkomster. Reduktionen sker genom en infasning för att påverka incitamenten till att komma ut i heltidsarbete. Förslaget ska inte påverka skatteintäkterna för kommuner och regioner. Ett alternativ till en skattereduktion vore att höja grundavdraget. Vid en höjning av grundavdraget påverkas dock kommunernas skatteunderlag. Med beaktande av att kommunernas och regionernas skatteintäkter inte ska påverkas av förslaget bedöms det inte finnas något alternativ till att utforma förslaget som en skattereduktion. Det bedöms inte heller möjligt att infoga skattesänkningen inom ramen för redan befintliga skattereduktioner med hänsyn till att denna reduktion skiljer sig åt från dessa både i personkrets och övrig utformning. Skattereduktionen beräknas totalt uppgå till . Medel är avsatta i budgetpropositionen så att skattesänkningen växer . Skattereduktionen påverkar inte kommunernas skatteintäkter utan minskar statens totala skatteintäkter. Företagen påverkas inte av skattereduktionen i någon direkt mening. I den mån förslaget på lång sikt leder till att fler människor kommer ut på arbetsmarknaden kan förslaget innebära att det blir något enklare för företagen att rekrytera personal. Den effekten bedöms dock som marginell. Effekter för enskilda och offentlig sektor För alla som har beskattningsbara förvärvsinkomster överstigande 2021 innebär förslaget att skatten sänks. För inkomster uppgår skattereduktionen till av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger . För beskattningsbara inkomster som överstiger uppgår skattereduktionen till . För att få skattesänkningen krävs att det finns tillräckligt med skatt att reducera. För dem med låga inkomster, stora underskott i kapital eller som har andra skattereduktioner som innebär att det inte finns tillräckligt med skatt att reducera kommer skattereduktionen minska skatten med det utrymme som finns. Skattereduktionen kan inte leda till att skatten blir mindre än noll. Förslaget innebär att ca 7,2 miljoner människor får sänkt skatt. Den genomsnittliga skattesänkningen för dem som berörs blir ca 2020/21:37 Utformningen av skattereduktionen innebär att marginalskatten minskar för beskattningsbara inkomster . För beskattningsbara inkomster blir marginalskatten oförändrad. Den offentliga sektorn påverkas inte av förslaget utöver att den som arbetsgivare berörs på samma sätt som företagen. Förslaget antas inte ha några effekter för miljön. Förslaget innebär att det blir mer lönsamt att börja arbeta eftersom nettoinkomsten stiger till följd av förslaget. En beräkning i arbetsutbudsmodulen i FASIT uppskattar att förslaget kan leda till att antalet personer i arbete kan öka. Förslaget beräknas leda till ett minskat antal arbetade timmar bland dem som redan arbetar. På lång sikt uppskattas nettoeffekten på antalet arbetade timmar som helhet i ekonomin till följd av dessa båda effekter bli svagt positiv. Beräkningarna är behäftade med stora osäkerheter. Eftersom skattereduktionen stiger med inkomsten upp till en beskattningsbar inkomst på och därefter utgörs av ett fast belopp får den störst effekt på ekonomisk standard i procentuella termer för personer med medel till medelhöga inkomster. Ur ett fördelningsperspektiv har förslaget störst procentuell effekt i decilgrupp 3 till 9. Effekten avtar sedan i procentuella termer för dem med de högsta inkomsterna i decilgrupp 10. Total sett påverkar reformen den ekonomiska standarden för 9,8 miljoner människor.