prop · H703131 · 2020-03-24 00:00:00 — ett utreseförbud, ska socialnämnd- en besluta att utreseförbudet ska när den unge fyller . får besluta om tillfälligt utreseförbud, om 1. det är sannolikt att ett utreseförbud behövs, och 2. rättens beslut om utreseförbud inte kan avvaktas med hänsyn till risken för att den unge förs utomlands eller lämnar . Om socialnämndens beslut om tillfälligt utreseförbud inte kan avvaktas, får nämndens ordförande eller någon annan ledamot som nämnden har förordnat besluta om ett sådant förbud. Beslutet ska anmälas vid nämndens nästa sammanträde. När socialnämnden har ansökt om utreseförbud, får även rätten besluta om ett tillfälligt utreseförbud. Om socialnämnden har beslutat om ett tillfälligt utreseförbud, ska från den dag då beslutet fattades. ärendet ska tillställas rätten. beslutet så snart det kan ske. Om det inte finns synnerliga hinder, ska prövningen ske inom från den dag då beslutet och handlingarna kom in till rätten. Om beslutet inte har underställts förvaltningsrätten inom föreskriven tid, upphör det tillfälliga utreseförbudet. Om socialnämnden har beslutat om ett tillfälligt utreseförbud efter det att nämnden har ansökt om ett utreseförbud, ska beslutet underställas den rätt som prövar frågan om utreseförbudet. Första–tredje styckena gäller också vid ett sådant beslut. Om förvaltningsrätten fastställer ett beslut om tillfälligt utreseförbud, ska socialnämnden för förvaltningsrättens beslut ansöka om ett utreseförbud. Förvaltningsrätten får medge förlängning av , om ytterligare utredning gör det nödvändigt. Ett tillfälligt utreseförbud upphör 1. om en ansökan om utrese- förbud inte har gjorts inom den tid som anges i 31 f § och inte heller förlängning av tiden har begärts, 2. när rätten avgör frågan om Om det inte längre finns skäl för genast ska upphöra. Om den unge är omhändertagen eller om ett tillfälligt flyttningsförbud eller ett tillfälligt utreseförbud har meddelats, ska förvaltningsrätten ta upp målet till avgörande från den dag då ansökan om vård, fortsatt omhändertagande för tillfällig vård, flyttningsförbud eller utreseförbud kom in. Förvaltningsrätten får förlänga , om ytterligare utredning eller någon annan särskild omständighet gör det nödvändigt. beslut får meddelas också av den rätt som prövar en fråga om utreseförbud. Beslut om utreseförbud eller tillfälligt utreseförbud hindrar inte beslut enligt 21 a § första stycket. Ett utreseförbud eller ett tillfälligt utreseförbud upphör när ett beslut enligt 21 a § första stycket har verkställts. får för en viss resa besluta om ett tillfälligt undantag från ett utreseförbud. Sådant beslut får endast fattas om det inte finns någon risk för att den unge förs utomlands eller lämnar eller under resan förs eller beger sig till annat land i syfte att ingå äktenskap eller en äktenskapsliknande förbindelse eller könsstympas. Om den unge är omhändertagen eller om ett tillfälligt flyttnings- förbud har meddelats, ska förvaltningsrätten ta upp målet till avgörande från den dag då ansökan om vård, fortsatt omhändertagande för tillfällig vård eller flyttningsförbud kom in. Förvaltningsrätten får förlänga , om ytterligare utredning eller någon annan särskild omständighet gör det nödvändigt. I mål om beredande eller upphörande av vård, flyttnings- förbud eller fortsatt omhänder- förbud, fortsatt omhändertagande för tillfällig vård eller utreseförbud 2Senaste lydelse 2019:472. 3Senaste lydelse 2019:472. enligt denna lag ska förvaltnings- förhandling, om detta inte är muntlig förhandling, om detta inte förhandling ska alltid hållas, om förhandling ska alltid hållas, om någon part begär det. någon part begär det. upplysas om sin rätt att begära upplysas om sin rätt att begära Om en enskild part som har kallats vid vite att inställa sig personligen till en förhandling uteblir, får rätten förordna att han eller hon ska hämtas till rätten antingen eller till en senare dag. Vid handläggning i kammarrätt av andra mål enligt denna lag än mål om omhändertagande och tillfälligt flyttningsförbud skall nämndemän ingå i rätten. I mål och ärenden om beredande I mål och ärenden om beredande av vård enligt 2 eller 3 §, omedel- av vård enligt 2 eller 3 §, omedel- bart omhändertagande enligt 6 eller bart omhändertagande enligt 6 eller 6 a §, 6 a §, enligt 9 a §, upphörande av fortsatt enligt 9 a §, upphörande av fortsatt 9 b §, 9 b §, upphörande av vård enligt 21 §, upphörande av vård enligt 21 §, enligt 26 § eller vid överklagande första stycket 1 ska 31 a §, offentligt biträde förordnas för den förbud enligt 31 c § eller tillfälligt som åtgärden avser samt för dennes utreseförbud enligt 31 d § eller vid vårdnadshavare, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. avser samt för dennes vårdnadshavare, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. Behövs offentligt biträde både för den unge och för dennes vårdnadshavare, förordnas gemensamt biträde, om det inte finns motstridiga intressen mellan dem. Vid överklagande enligt 42 § ska offentligt biträde förordnas för den som är och som åtgärden avser, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. 4Senaste lydelse 2019:472. 2019/20:131 Offentligt biträde förordnas av den domstol som handlägger målet. I ärenden hos socialnämnd eller social distriktsnämnd förordnas offentligt biträde av förvaltningsrätten. Beslut om omhändertagande, om förebyggande insatser eller om tillfälligt flyttningsförbud gäller . Andra beslut av socialnämnden enligt denna lag gäller , om nämnden inte förordnar något annat. Rätten får förordna att andra beslut som rätten har meddelat skall gälla . beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol, när nämnden har 1.beslutat om var vården av den unge ska inledas eller beslutat i fråga om att flytta den unge från det hem där han eller hon vistas, 2.beslutat i fråga om fortsatt vård med stöd av lagen, 3.med stöd av 14 § beslutat i fråga om umgänge eller beslutat att den unges vistelseort inte ska röjas, 4.fattat beslut enligt 22 § eller prövat om ett sådant beslut ska upphöra att gälla, 5.med stöd av 31 § beslutat i fråga om umgänge, 6. beslutat i 6. beslutat i fråga 7. beslutat i fråga om upphörande 7. beslutat i fråga om upphörande av ett fortsatt omhändertagande för av ett fortsatt omhändertagande för 8. beslutat i fråga 9. beslutat i fråga om tillfälligt undantag från ett utreseförbud. Andra beslut av nämnden enligt denna lag får inte överklagas. Rättens beslut enligt 8 § i fråga 31 f §§ i fråga om förlängd ansök- enligt 32 § om läkarundersökning ningstid och enligt 32 § om läkar- får inte överklagas. undersökning får inte överklagas. Den som för ut ett barn ur i strid med ett utreseförbud 5 Senaste lydelse 2019:472. döms till fängelse i högst . För försök döms det till ansvar enligt 23 kap. . Denna lag träder i kraft . 2019/20:131 2.5 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen Härigenom föreskrivs att 10 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha Uppdrag att besluta på social- Uppdrag att besluta på social- nämndens vägnar får ges endast åt nämndens vägnar får ges endast åt en särskild avdelning som består av en särskild avdelning som består av ledamöter eller ersättare i nämnden ledamöter eller ersättare i nämnden i ärenden som är en uppgift för i ärenden som är en uppgift för nämnden enligt 6 kap. 6, nämnden enligt 6 kap. 6, 11 a–13 §§ lag, 4, 11 a–13 §§ denna lag, 4, 6 a §§, 6 a §§, 11 § styckena, 13 §, 14 § tredje stycket, styckena, 13 §, 14 § tredje stycket, 21, 22, 24, 26, 27 och 43 §§ lagen 21, 22, 24, 26, 27, 31 b, 31 d, 31 i och 43 §§ lagen (1990:52) bestämmelser om vård av unga särskilda bestämmelser om vård av (1988:870) om vård av missbrukare (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall. i vissa fall. Första stycket gäller även i ärenden enligt 6 kap. 14 § om samtycke vägras och beslut enligt 9 kap. 3 § om att föra talan om återkrav enligt 9 kap. 1 §. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2019:473. Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv (dir. 2017:25). Utredaren skulle bl.a. utvärdera tillämpningen av straffbestämmelserna om äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa och ta ställning till om det bör införas en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv i 29 kap. 2 § samt, oavsett ställningstagande i sak när det gäller en sådan straffskärpningsgrund, lämna förslag på hur en sådan bestämmelse bör utformas. Genom tilläggsdirektiv gavs utredaren även i uppdrag att bl.a. analysera och ta ställning till möjligheterna att införa mer effektiva verktyg för att förebygga och förhindra att personer med anknytning till tvingas ingå äktenskap eller könsstympas utomlands (dir. 2017:78). Utredningen, som tog namnet Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv, överlämnade delbetänkandet Utvidgat hinder mot erkännande av utländska barnäktenskap (SOU 2017:96). trädde skärpta regler för erkännande av utländska barnäktenskap i kraft (prop. 2017/18:288 Förbud mot erkännande av utländska barnäktenskap). Utredningen överlämnade slutbetänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). En sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 1 och utredningens lagförslag i det betänkandet finns i bilaga 2. Slutbetänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2018/04195/L5). I denna proposition behandlar regeringen samtliga förslag som lämnats i slutbetänkandet. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. har tillkännagett att det bör införas en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU14 punkt 33, rskr. 2017/18:240) samt en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU14 punkt 34, rskr. 2017/18:240). har även tillkännagett att en särskild brottskod för brott med hedersmotiv bör införas (bet. 2017/18:JuU1 punkt 46, rskr. 2017/18:92). Frågan om en särskild straffskärpningsgrund för brott med hedersmotiv behandlas i avsnitt 5.1. Frågan om en särskild brottskod för brott med hedersmotiv behandlas i avsnitt 5.6. Dessa tillkännagivanden bedöms därmed vara slutbehandlade. Regeringen har vidare gett i uppdrag åt en särskild utredare att bl.a. analysera och ta ställning till om det bör införas en särskild straffbestämmelse, med en egen brottsbeteckning, som uttryckligen tar sikte på hedersrelaterat våld och förtryck. Uppdraget ska redovisas . Regeringen avser att återkomma till i frågan. Tillkännagivandet om en särskild brottsrubricering för brott med hedersmotiv är alltså inte slutbehandlat. 2019/20:131 Lagrådet Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som är likalydande med lagförslagen i denna proposition. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5 och 6. 4Skyddet mot hedersrelaterad brottslighet måste stärkas 4.1Vad är hedersrelaterat våld och förtryck? Med hedersrelaterat våld och förtryck avses att människor, främst flickor och kvinnor men även pojkar och män, begränsas i sina liv och utsätts för påtryckningar och våld som syftar till att upprätthålla familjens kontroll över individen. Hedersrelaterat våld och förtryck är kopplat till hedersnormer som bygger på starka patriarkala eller heteronormativa föreställningar. De patriarkala föreställningarna tar sig uttryck i kontroll av flickor och kvinnor som sträcker sig från begränsningar i vardagen rörande klädsel, umgänge och rörelsefrihet till begränsningar i val av utbildning, arbete, äktenskap och äktenskapsskillnad. I sin mest extrema form kan hedersnormerna leda till allvarlig brottslighet såsom t.ex. hot om våld och våld, inklusive dödligt sådant. För de individer som försöker trotsa kontrollen kan följderna bli allvarliga. Hedersrelaterat våld och förtryck kännetecknas av att det finns ett starkt kollektivistiskt inslag, ofta i en familj och släktrelation, som bl.a. innebär att individens intresse och handlingar anses vara underordnat familjens intresse och att individens sexualitet och intima relationer är hela familjens angelägenhet som kan påverka familjens anseende. Hedersnormerna grundar sig i en föreställning om heder som inte delas av övriga samhället och som strider mot principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. Till hedersnormerna hör bl.a. uppfattningen att familjens rykte och anseende är avhängigt kvinnliga familjemedlemmars kyskhet och oskuld samt deras faktiska och påstådda beteende i förhållande till dessa ideal. I familjer som lever med hedersnormer är det oftast männen som bestämmer, men även kvinnor kan utöva hedersförtryck. Det förekommer också att pojkar och unga män är utsatta för hot, kontroll och begränsningar samt äktenskapstvång som har sin bakgrund i hedersrelaterade normer. Pojkar förväntas också i stor utsträckning att bevaka och kontrollera sina systrar eller andra kvinnliga släktingar. Brottsligheten syftar till att på ett omotiverat sätt skambelägga barn och unga människor som fritt vill utforma sina liv och själva bestämma vem de vill leva med. De heteronormativa föreställningarna innebär att hbtq-personers sexuella läggning, könsidentitet eller könsuttryck betraktas som ett hot mot familjens heder. Hbtq-personer kan utsättas för samma typ av hedersrelaterat våld och förtryck som andra unga men specifikt förekommer även s.k. omvändelseförsök. Det innebär att familjemedlemmar eller släktingar försöker få dem att bli heterosexuella, t.ex. genom att hitta en lämplig Prop. 2019/20:131 partner och tvinga dem att ingå äktenskap. Hbtq-personer är därför också en utsatt grupp i hederssammanhang. Personer med intellektuell funktionsnedsättning som utsätts för hedersrelaterat våld eller annat förtryck är en annan sårbar målgrupp eftersom dessa ofta står i en särskilt tydlig beroendeställning till gärningsmannen eller gärningsmännen och har andra referensramar. Vidare är förtryck mot personer inom denna kategori särskilt svårupptäckt eftersom förtrycket kan ta sig andra uttryck än det förtryck som utövas i förhållande till personer som inte har en intellektuell funktionsnedsättning. Begreppet hedersrelaterat våld och förtryck är tydligt etablerat och även om det inte alltid ges ett helt enhetligt innehåll beskrivs det ofta på ungefär samma sätt. Hedersrelaterat våld och förtryck tar sig uttryck på en rad olika sätt. Det handlar om allt ifrån subtila inskränkningar i de utsattas levnadsvillkor till brottsliga gärningar. I allmänhet kan hedersrelaterat våld och förtryck beskrivas som brott riktade mot någon, ofta en släkting, som enligt gärningsmannens och övriga släktens eller gruppens uppfattning anses ha vanärat eller riskerar att vanära gärningsmannens, släktens eller gruppens heder. Brottslighetens motiv är att förhindra att hedern skadas eller förloras, alternativt att reparera eller återställa den skadade eller förlorade hedern. Termerna brott med hedersmotiv och hedersrelaterad brottslighet kan alltså användas synonymt för att beskriva samma företeelse. Hedersrelaterat våld och förtryck har en kollektiv karaktär på så sätt att det ofta understöds eller uppmanas av andra personer i släkten samt är förankrat i en bredare krets. Vidare är våldet och förtrycket ofta riktat mot flickor och unga kvinnor, även om vuxna kvinnor, unga män, hbtq-personer och personer med intellektuell funktionsnedsättning också drabbas. 4.2Ett flertal åtgärder har vidtagits mot hedersrelaterat våld och förtryck Hedersrelaterat våld och förtryck har varit en uppmärksammad fråga i . Frågan blev särskilt uppmärksammad i samband med morden på (1996), Pela (1999), (2002) och (2005). Strategier för att motverka hedersrelaterat våld och förtryck har därefter varit föremål för diskussion och regeringen har vidtagit flera åtgärder för att bekämpa hedersrelaterat våld och förtryck, bl.a. genom att initiera handlingsplaner som tar sikte på hedersrelaterat våld och förtryck (se t.ex. skrivelserna Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer [skr. 2007/08:39] och Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja [skr. 2009/10:229]). Åtgärder har också vidtagits genom lagstiftning. kriminaliserades äktenskapstvång, vilseledande till tvångsäktenskapsresa samt försök och förberedelse till äktenskapstvång. kriminaliserades även stämpling till äktenskapstvång. I samband med kriminaliser- ingen av äktenskapstvång tog dessutom bort möjligheten för 2019/20:131 personer att få tillstånd att gifta sig, s.k. äktenskapsdispens, och gäller också skärpta regler för erkännande av utländska äktenskap som ingåtts med barn utan anknytning till (se 1 kap. 8 a § lag [1904:26 s. 1] om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap). Hedersrelaterat våld och förtryck behandlades vidare i betänkandet Våld i nära relationer – en folkhälsofråga (SOU 2014:49) i vilket det bl.a. bedömdes att frågan huruvida hedersrelaterade motiv skulle utgöra en försvårande omständighet vid bedömningen av straffvärdet behövde utredas ytterligare. Hedersrelaterat våld och förtryck behandlades dessutom i betänkandet Nationell strategi mot mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck (SOU 2015:55) och i regeringens skrivelse Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10). Flera åtgärder har även vidtagits inom rättsväsendet. har t.ex. inrättat ett nationellt kompetensnätverk mot hedersrelaterade brott som bidrar med kunskap och stöd i brottsutredningar. har också tagit fram ett nytt uppdaterat metodstöd för arbetet mot hedersrelaterade brott. har uppdaterat myndighetens handbok om hedersrelaterade brott samt tagit fram ett metodstöd för åklagare. lanserade regeringen även en särskild satsning där tillfördes extra resurser för att stärka det konsulära stödet till personer som nödställts utomlands i en hedersrelaterad eller patriarkal kontext, med ett särskilt fokus på barn- och tvångsäktenskap. Inom utrikesförvaltningen hanteras dessa ärenden inom kategorin familjekonfliktärenden. Satsningen tar sikte på minderåriga och myndiga personer som förts ut ur landet eller kvarhålls utomlands för att utsättas för tvångsäktenskap, könsstympning, s.k. uppfostringsresor eller andra former av hot, tvång eller våld från familjen. Syftet med regeringens satsning har varit att stärka det konsulära stödet till personer som mot sin vilja eller genom vilseledning nödställts i utlandet. Regeringens satsning har inneburit en ökad kapacitet för att hantera den här typen av ärenden inom utrikesförvaltningen, samt en utveckling av arbetsmetoder och kunskap som är värdefull även för förebyggande insatser av inhemska aktörer, framförallt kommunerna. permanentades och inkorporerades satsningen i ordinarie verksamhet. Ett flertal initiativ och lagstiftningsåtgärder har alltså vidtagits . Trots det är hedersrelaterat våld och förtryck alltjämt ett problem i det svenska samhället och mörkertalet avseende de som utsätts för hedersrelaterat våld och förtryck är sannolikt högt. 4.3Ytterligare åtgärder krävs mot hedersrelaterat våld och förtryck Hedersrelaterat våld och förtryck är ett allvarligt samhällsproblem som orsakar stort fysiskt och psykiskt lidande för dem som drabbas. Hedersrelaterat våld och förtryck strider mot samhällets grundläggande värderingar och det är av yttersta vikt att markerar med kraft mot det Att själv få bestämma vem man vill leva med och på vilket sätt man vill leva ska vara en självklar rättighet för alla. När det gäller omfattningen av hedersrelaterat våld och förtryck kan konstateras att det visat sig innebära stora svårigheter att föra statistik över detta. Det är alltså svårt att veta i vilken omfattning barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning förekommer samt hur stor andel av dessa fall som har internationella inslag, dvs. i vilken omfattning personer utsätts för barnäktenskap, tvångsäktenskap och könsstympning utomlands. Svårigheterna kan bero på att hedersrelaterat våld och förtryck, liksom andra typer av våld i nära relation, i regel sker bakom stängda dörrar och att konsekvenserna av att berätta om vad man utsätts för kan bli ödesdigra. Det kan även bero på att hedersrelaterat våld och förtryck kan innebära allt från subtila begränsningar i vardagen, t.ex. beträffande val av klädsel, till våld och hot om våld. Av Brottsförebyggande rådets (Brå) officiella kriminalstatistik kan utläsas att det anmäldes 118 fall av äktenskapstvång och 13 fall av vilseledande till tvångsäktenskapsresa, varav ett åtal väcktes. (perioden januari t.o.m. oktober) anmäldes 71 fall av äktenskapstvång och 19 fall av vilseledande till tvångsäktenskapsresa. Inget åtal väcktes (perioden januari t.o.m. juni). fattades vidare fyra lagföringsbeslut avseende äktenskapstvång. Såvitt avser könsstympning anmäldes 38 fall av brott mot lagen (1982:316) med förbud mot könsstympning av kvinnor, varav 15 var begångna utomlands. (perioden januari t.o.m. oktober) anmäldes 32 fall. Varken eller 2019 (perioden januari t.o.m. juni) har några åtal väckts, strafförelägganden utfärdats eller åtalsunderlåtelser meddelats. Av Brås preliminära uppgifter avseende anmälda brott kan utläsas att det anmäldes 110 fall av äktenskapstvång och vilseledande till tvångsäktenskapsresa samt 39 fall av könsstympning. Ett flertal kartläggningar har gjorts . En av de första kartläggningarna som gjordes var Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors (då ) kartläggning Gift mot sin vilja (2009:5). Kartläggningen baserades på en enkät som gick ut till 6 000 unga mellan och tog sikte på hur många som anser sig ha begränsningar och villkor uppsatta i förhållande till äktenskap och val av partner. I kartläggningen uppskattades att ca 70 000 unga, flertalet kvinnor, har ett begränsat eller villkorat val när det gäller äktenskap och i förhållande till val av partner. fick i uppdrag att utreda förekomsten av barn som ingått äktenskap utomlands och sökt asyl i samt handläggningen av dessa ärenden. Utredning av handläggning av barn som är gifta när de söker skydd i (2016) framkom att utredningen identifierade 132 barn som gifta, varav 129 flickor och 3 pojkar. I en enkät genomförd av tidningen (2017) angav vidare 13 kommuner att det fanns misstankar om att skolelever hade förts utomlands för att giftas bort. På uppdrag av kommun och i län har organisationen rätt i samhället (TRIS) gjort en kartläggning av förekomsten av våldsutsatthet bland unga i med särskilt fokus på hedersrelaterat våld och förtryck. Undersökningen är baserad på ett enkätformulär som har besvarats av 1 063 ungdomar i 2019/20:131 årskurs nio i . Undersökningen innehöll bl.a. frågan ”Finns det förväntningar i din familj eller släkt att du ska vänta med sex tills du gifter dig?” och resultatet visade att av flickorna och av pojkarna hade ett sådant krav på sig. Av den gruppen, som i undersökningen kom att kallas för ”Oskuldskravsgruppen”, svarade att de kommer att utsättas för tvångsförlovning eller äktenskap vid en otillåten kärleksrelation. I gruppen uppgav vidare av flickorna och av pojkarna att de upplevde en oro över att inte få bestämma sin framtida partner. Nästan var tredje flicka som uppgav att hon inte får välja sin framtida partner uppgav vidare att hon utsatts för flera olika former av våld vid upprepade tillfällen . På uppdrag av i har Stiftelsen tagit fram en rapport avseende hur unga med ett begränsat val gällande partner svarat kring bl.a. olika former av våldsutsatthet.