prop · H703100 · 2020-04-15 00:00:00 — Även vissa åtgärder för att begränsa smittspridningen som flera länder har vidtagit, framför allt att stänga gränser och att införa reseförbud, väntas försvåra handeln med varor och tjänster. I takt med att efterfrågan från omvärlden successivt stiger bedöms svensk utrikeshandel återhämta sig 2021. Det plötsliga fallet i efterfrågan väntas även ge stora effekter på arbetsmarknaden, bland annat eftersom företag tvingas säga upp personal. Regeringens åtgärder bedöms dock mildra effekterna. Sysselsättningsgraden väntas falla, från höga nivåer, och arbetslösheten öka bland både kvinnor och män 2020. Risken för att bli arbetslös är särskilt hög i de grupper som hade en svag förankring på arbets- marknaden, till exempel utomeuropeiskt födda och personer som saknar gymnasial utbildning. Många av dessa är dessutom visstidsanställda. Inflationen förväntas bli fortsatt låg. Terminspriser på el och råolja indikerar att energipriserna kommer att verka återhållande på inflationen 2020. Ett fall i resurs- utnyttjandet i stora delar av världen dämpar pris- och kostnadstrycket i omvärlden. Den väntade lågkonjunkturen i bidrar till en svag inhemsk prisutveckling. Centralbanker världen över väntas hålla styrräntor låga i syfte att stimulera efterfrågan och i förlängningen inflationen. De låga styrräntorna och mer omfattande köp av tillgångar, såsom statsobligationer, bidrar till att ränteläget väntas bli lågt framöver. Procentuell förändring om inte annat anges. Utfall 2019, prognos 2020–2023 -4,0 -4,2 -5,2 -3,6 -1,9 -0,4 -1,9 -0,3 -2,4 Sysselsatta, 15–74 år -1,6 Sysselsättningsgrad, 15–74 år5 Sysselsättningsgrad, 20–64 år5 Arbetslöshet, 15–74 år6 -0,3 -0,1 -0,3 -0,5 -0,5 BNP omvärlden, KIX-vägd8 -3,3 2Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 3Förädlingsvärde i hela ekonomin till baspris per arbetad timme. 4Enligt nationalräkenskaperna, kalenderkorrigerad. 5Procent av befolkningen. 6Procent av arbetskraften. 7Timlön enligt konjunkturlönestatistiken är en prognos även . 8BNP-prognoser för omvärlden sammanviktade med KIX-vikter, ett mått på respektive lands betydelse för utrikeshandel. Källor: , , Macrobond och egna beräkningar. Det är viktigt att följa den långsiktiga samhällsutvecklingen även i kristider. 2017 kompletteras redovisningen av BNP-måttet med andra indikatorer. De visar ekonomiska, miljömässiga och sociala hållbarhetsaspekter inom ett antal nyckel- områden och utvecklingen . Två nya indikatorer har lagts till: rödlisteindex och hushållens kontantmarginal. Samtliga indikatorer och deras utveckling redovisas i tabell 3.4. Tabellen avspeglar situationen 2019 och fångar därför inte effekter av pandemin. Tabell 3.4 Utfall 2019 jämfört med föregående mätning i regeringens mått på välstånd Det samlade värdet av alla varor och tjänster som produceras i per person i befolkningen. Andel av befolkningen 15–som har ett arbete. Andelen arbetslösa i arbetskraften 15–. Hushållssektorns låneskulder i procent av disponibel inkomst och av hushållens finansiella tillgångar. Den konsoliderade statsskulden och kommunsektorns skulder på kapitalmarknaden, minus AP-fondernas innehav Kallas också för Maastrichtskulden. Halter av kväveoxid (NO2) och små partiklar (PM2,5) i Vattenförekomster med hög eller god ekologisk status och potential enligt EU:s ramdirektiv för vatten. Rödlisteindex (ny)2 Förändringen i olika artgruppers livskraft och hur stor andel av artgruppen som förväntas finnas kvar inom den närmsta Förekomst av miljögifterna PCB, DDE, dioxiner och PBDE i modersmjölk och blod. utsläpp av växthusgaser (koldioxid, metan, dikväveoxid och fluorerade gaser) inom svenskt territorium. Andel av befolkningen med ekonomisk standard lägre än Andel i befolkningen som på frågan "Hur tycker du din hälsa är i allmänhet?” svarat "Mycket bra" eller "Bra". Högsta avklarade utbildning för befolkningen i åldern 16–74 I vilken grad tillfrågade uppfattar att andra människor går att Mäts genom frågan "Enligt din uppfattning, i vilken utsträckning går det att lita på människor i allmänhet?". svarssiffra över 7 på en skala 0–10 anses utgöra hög tillit. Mäter subjektivt välbefinnande med frågan "Hur nöjd är du på det hela taget med det liv du lever?". Andelen avser de som svarat "Nöjd" eller "Mycket nöjd". Andel i befolkningen, , som svarat nej på kontantmarginal (ny) frågan "Skulle du/ditt hushåll inom en månad klara av att betala en oväntad utgift på utan att låna eller be om hjälp? 1Kväveoxidhalterna har ökat medan halterna av små partiklar är oförändrade. 2Rödlisteindex för artgrupper visar hur stor andel av arterna som förväntas finnas kvar och bygger på en aggregerad sammanvägning av utvecklingen för 21 600 arter (rödlista). Olika arters status beror både på naturliga faktorer, så som naturligt liten population och vädervariationer enskilda år, och negativ miljöpåverkan så som utsläpp eller förlust av habitat. Ett oförändrat index innebär att arterna i genomsnitt inte är närmare utdöende än tidigare, dvs. den hastighet med vilken vi förlorar artmångfald har varken ökat eller minskat. 3Rödlisteindex är oförändrat för alla artgrupper utom däggdjur samt grod- och kräldjur där en ökning skett. Utfallet jämförs med inventering då indikatorn inte redovisades i VÅP19. 4Då indikatorn är med i regeringens mått på välstånd jämförs det senaste utfallet, 2018, med den senast redovisade siffran av SCB, som är en sammanslagning av mätningarna . Källor: , Europeiska miljöbyrån, , och . En del av fördelningspolitiken bedrivs via skatter och transfereringar som direkt påverkar de disponibla inkomsterna. En annan del bedrivs genom offentligt finansierade välfärdstjänster som vård, skola och omsorg. De förväntade fördelnings- effekterna av de förslag om stärkt välfärd och tillfälligt stärkta skyddsnät som tillkommit efter beslut om budget redovisas i diagram 3.1och 3.2. De tillfälliga åtgärder som vidtagits för att stötta arbetslösa och sjukskrivna bedöms öka hushållens disponibla inkomster med . Dessa bedöms främst påverka inkomsterna för individer i den nedre delen av inkomstfördelningen (se diagram 3.1). Satsningarna på individuella välfärdstjänster, såsom hälso- och sjukvård, utbildning och arbetsmarknadsinsatser, beräknas omfatta . Dessa tillkommer alla inkomstgrupper, men utgör en relativt större del av inkomsten för grupper med lägre inkomst. Diagram 3.1 Genomsnittlig effekt på utökad inkomst 2020 i olika inkomstgrupper till följd av åtgärder som föreslagits efter budgetpropositionen Inkomstgrupp (ekonomisk standard) Bidrag från förändrad ekonomisk standard Anm. 1: De beräkningsbara åtgärder som har tillkommit och som bedöms ha en direkt inverkan på individers disponibla inkomster är: höjt tak i a-kassan, höjd lägstanivå i a-kassan, slopade karensdagar i a-kassan och slopat karensavdrag i sjuklöneperioden. Det har även tillkommit förstärkningar av ett antal individuella välfärdstjänster. Anm. 2: Individer rangordnade efter ekonomisk standard (disponibel hushållsinkomst justerad för försörjningsbörda) 2020 i frånvaro av de föreslagna åtgärderna. Utökad inkomst avser summan av ekonomisk standard och värdet av subventioner för individuella välfärdstjänster. Bidrag från förändrad ekonomisk standard och bidrag från välfärds- satsningar avser den skattade förändringen i ekonomisk standard respektive välfärdssatsningar som andel av den utökade inkomst individen skulle ha haft 2020 i frånvaro av de föreslagna åtgärderna. Anm. 3: I beräkningarna beaktas förslag enligt propositionerna Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99), EÄB2: Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132), EÄB5: Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:146) samt ändring av statens budget (bet 2019/20:FiU49, rskr. 2019/20:163–166). Källor: och egna beräkningar. De åtgärder som får en direkt effekt på individuella disponibla inkomster bedöms påverka kvinnor och män i ungefär lika stor utsträckning. De satsningar på individuella välfärdstjänster som har föreslagits sedan budgetpropositionen 2020 bedöms däremot komma kvinnor till del i högre grad än män, eftersom kvinnor i större utsträckning nyttjar de aktuella välfärdstjänsterna (se diagram 3.2). Diagram 3.2 Genomsnittlig effekt på individuell utökad inkomst till följd av åtgärder som föreslagits efter budgetpropositionen Bidrag från förändrad individuell disponibel inkomst Anm.: Beräkningarna avser vuxna kvinnor och män (). Den individuella utökade inkomsten är summan av individuell disponibel inkomst och värdet av subventioner för individuella välfärdstjänster. Bidrag från förändrad individuell disponibel inkomst och bidrag från välfärdssatsningar avser den skattade förändringen i individuell disponibel inkomst respektive välfärdssatsningar som andel av den individuella utökade inkomst individen skulle ha haft 2020 i frånvaro av de föreslagna åtgärderna. Källor: och egna beräkningar. Starkt utgångsläge i de offentliga finanserna ekonomi har goda finansiella förutsättningar att hantera lågkonjunkturen som väntas följa av pandemin. En väl avvägd finanspolitik har bidragit till att den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld sjunkit till av BNP. De offentliga finanserna väntas försvagas kraftigt innevarande år till följd av konjunkturnedgången och de åtgärder som regeringen har vidtagit. Därefter väntas en förstärkning av det finansiella sparandet, i takt med att ekonomin gradvis återhämtar sig. Eftersom nedgången bedöms vara tillfällig blir effekten på det strukturella sparandet mindre än effekten på det finansiella sparandet. Det strukturella sparandet bedöms endast uppvisa underskott 2020. Bruttoskulden bedöms fortsatt vara förhållandevis låg under hela prognosperioden –2023, trots ökade utgifter. Tabell 3.5 Den offentliga sektorns finanser Procent av BNP om inte annat anges. Utfall 2019, prognos 2020–2023 Finansiellt sparande, mdkr -3,8 -1,4 -2,8 -0,7 -0,1 -1,0 -0,8 -0,8 -0,8 -0,7 Strukturellt sparande, procent av potentiell BNP -0,9 Anm.: Förstärkningen som kan ses är främst en följd av att den finanspolitik som aviserats i stor utsträckning endast omfattar åren . Källor: och egna beräkningar. Lågkonjunkturen väntas påtagligt drabba kommunsektorn. När sysselsättningen minskar och tillväxten blir negativ får det omedelbara negativa effekter på kommun- sektorns skatteintäkter. Flera kommuner och regioner befann sig redan före virus- utbrottet i en ansträngd ekonomisk situation. Virusutbrottet medför därtill både akuta merkostnader för kommuner och regioner och kommande utmaningar när uppskjuten verksamhet, som planerad vård, ska utföras. som skatteinkomsterna ser ut att bromsa in snabbt väntas behoven av välfärdstjänster öka markant , främst på grund av att andelen unga och äldre växer. Kommunernas förutsättningar ser olika ut. I många lands- och glesbygdskommuner är till exempel andelen äldre i behov av insatser högre än i resten av landet. kommer den relativt låga tillväxten av den förvärvsaktiva ålders- gruppen endast innebära måttliga bidrag till arbetskraften, vilket leder till ökade utmaningar vid rekryteringar i kommunsektorn och måttliga bidrag till det kommunala skatteunderlaget. För att kunna möta de växande välfärdsbehoven behöver den ekonomiska tillväxten och sysselsättningen öka i takt med befolkningsförändringarna. När befolkningssammansättningen förändras och kostnaderna stiger blir effektiviseringar i offentlig sektor, så som effektiva arbetssätt och förmågan att göra rätt sak på rätt sätt, allt viktigare. Staten, kommunerna och regionerna har alla ansvar för att välfärdens resurser används på det sätt som ger mest nytta för befolkningen. Den ekonomiska utvecklingen är osäker Den ekonomiska utvecklingen som beskrivits ovan är regeringens huvudscenario. Det är dock viktigt att belysa faktorer som skulle kunna leda till en svagare eller starkare ekonomisk utveckling och 2021. Det går inte att veta hur stora effekterna blir till följd av pandemin. Om den blir mer långvarig eller får ännu större spridning riskerar de negativa ekonomiska konsekvenserna att bli större, både för länderna i omvärlden och för . Om de kraftfulla restriktioner som införts i flera länder dessutom blir långvariga kan dessa i sig leda till en kraftigare nedgång i omvärldens efterfrågan. En mer långvarig smitt- spridning skulle dessutom kunna påverka länders produktionskapacitet även efter att restriktionerna lyfts, till exempel om leverans- och värdekedjor förstörs av omfattande konkurser, eller om sysselsättningen sjunker som en effekt av att människor förlorar kontakten med arbetsmarknaden. Sådana effekter kan medföra att ekonomin blir sårbar för fler chocker och att återhämtningen tar än vad som antas i prognosen. En långvarig smittspridning skulle också kunna medföra ännu kraftigare konsekvenser för hushållens inkomster. En mer expansiv finans- och penningpolitik globalt kan till viss del motverka de negativa effekterna. Det ovissa läget har bidragit till en ökad osäkerhet i ekonomin, med stora rörelser på de finansiella marknaderna och betydande fall på världens börser. Osäkerheten kan i sin tur dämpa konsumtionen och minska investeringsviljan ytterligare. Det finns även risk för att tillgångs- och bostadspriser påverkas. De negativa ekonomiska effekterna kan, i kombination med en ökad oro på finansiella marknader, också förstärka redan befintliga risker i ekonomin. Ett betydande prisfall på till exempel bostäder skulle ha negativa effekter för ekonomin som helhet. En ytterligare osäkerhetsfaktor är vilka effekter den ekonomiska nedgången och den pågående pandemin kommer att ha på världshandeln. Redan före utbrottet präglades världshandeln av spänningar. mellan och har visserligen mildrats , men det går inte att utesluta att den eskalerar igen. Om virusutbrottet leder till långvarigt stängda gränser eller ökad protektionism kan det innebära en svagare global tillväxt och därmed sämre utsikter för svensk export. Konjunkturutvecklingen i omvärlden kan också bli starkare än väntat, till exempel om effekterna av virusutbrottet blir mildare än förväntat och den globala tillförsikten förbättras i snabbare takt än väntat. En starkare ekonomisk utveckling i omvärlden skulle gynna svensk exportindustri. Utöver smittspridningen finns även andra osäkerhetsfaktorer. Klimatförändringarna, extrema väderhändelser och förlust av biologisk mångfald utgör risker för den globala ekonomin eftersom de kan medföra stora kostnader för både enskilda och samhället. Även geopolitisk oro, till exempel kopplad till konflikter i , bidrar till osäkerhet för den globala ekonomin. Därtill har det säkerhetspolitiska läget i närområde försämrats , vilket innebär att oförutsägbarheten har ökat. Vidare utgör finansiella obalanser som byggs upp , till exempel genom upp- byggnad av skulder och stigande tillgångspriser, en risk. Det finanspolitiska ramverket är ett verktyg som ska se till att finanspolitiken är långsiktigt hållbar och transparent. består bland annat av de budget- politiska målen (överskottsmål, skuldankare, utgiftstak och kommunalt balanskrav) och en stram budgetprocess. Budgetprocessen utgår från ett uppifrån-och-ned- perspektiv, där olika utgifter ställs mot varandra och utgiftsökningar prövas utifrån ett på förhand fastställt ekonomiskt utrymme som ges av utgiftstaket och överskotts- målet. Det är viktigt att budgetprocessen följs. Efterlevnaden av det finanspolitiska ramverket analyseras även noga av externa granskare, såsom kreditvärderingsinstitut och internationella organisationer. Regeringen bedriver en expansiv finanspolitik för att lindra konsekvenserna av smittspridningen. anger uttryckligen att en finanspolitik som försvagar sparandet kan vara motiverat av stabiliseringspolitiska skäl. Det betyder att även en aktiv finanspolitik som leder till en tydlig avvikelse från överskottsmålet är förenlig med ramverket. De allvarliga samhällsekonomiska konsekvenserna av smittspridningen motiverar stabiliseringspolitiska åtgärder i en omfattning som inte ryms under den av fastställda nivån på utgiftstaket . Därför är det motiverat att justera nivån av finanspolitiska skäl. Uppföljning av de budgetpolitiska målen De budgetpolitiska målen skapar förutsättningar för att uppnå de politiska målen på ett sätt som är offentligfinansiellt hållbart. Överskottsmålet är formulerat så att det finansiella sparandet i den offentliga sektorn i genomsnitt över en konjunkturcykel ska uppgå till en tredjedels procent av BNP. Målet följs upp med det strukturella sparandet. En avvikelse från överskottsmålet anses föreligga om det strukturella sparandet tydligt avviker från målnivån det innevarande eller det närmast följande budgetåret. Att sparandet avviker från målet kan ha flera olika orsaker och ska inte likställas med att politiken är felaktigt utformad. Det strukturella sparandet bedöms uppgå till -0,av potentiell BNP 2021. Regeringen bedömer att det föreligger en tydlig avvikelse från överskottsmålet. Avvikelsen är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl med anledning av de stora ekonomiska konsekvenser som pandemin medför. Finanspolitiken bedöms återgå till målnivån inom prognosperioden. Denna bedömning är dock förknippad med stor osäkerhet, då en fortsatt försvagning av konjunkturen kan föranleda ytterligare finanspolitiska åtgärder. Skuldankaret är ett riktmärke för den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och är fastställt till av BNP. Skuldankaret ska inte styra finanspolitiken på kort sikt. Det ska i huvudsak användas för att vid nästa översyn utvärdera om överskottsmålet behöver anpassas för att säkerställa hållbarheten och marginalerna i de offentliga finanserna. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld bedöms vara förenlig med skuld- ankarets riktmärke på av BNP. Utgiftstaket utgör en övre gräns för utgiftsnivån i statens budget. För att utgiftstaket ska kunna främja en kontrollerad utgiftsutveckling och vara ett stöd för att uppnå överskottsmålet och långsiktigt hållbara finanser är det en grundläggande förutsättning att takets nivå i normala fall inte ändras. Detta framgår bland annat av skrivelsen för finanspolitiken (skr. 2017/18:207). I samma skrivelse betonas att det inte finns några formella hinder för att besluta om att ändra en tidigare fastställd nivå på utgiftstaket. Utan en sådan ordning skulle en ny regerings möjligheter att vidta förändringar i finanspolitiken kraftigt begränsas och finans- politiken skulle inte heller kunna anpassas till nya yttre förutsättningar. Vikten av att kunna anpassa finanspolitiken till nya, helt ändrade yttre förutsättningar har lyfts fram i olika sammanhang. ekonomiska vårproposition drog regeringen slutsatsen att en redan fastställd nivå på utgiftstaket i sällsynta fall kan behöva ändras om det är en förutsättning för att lämplig stabiliseringspolitik ska kunna bedrivas och de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet inte äventyras. Regeringen ansåg att nuvarande system med utgiftstak medger en sådan flexibilitet. delade regeringens bedömning. Utöver av regeringen redan föreslagna åtgärder med anledning av smittspridningen är det svårt att förutse vilka behov av statliga åtgärder som kan komma att uppstå framöver. Mot bakgrund av den exceptionella situationen anser regeringen att det är av vikt att kunna vidta nödvändiga åtgärder. Regeringen anser därför att en höjning av utgiftstakets nivå med till är motiverad. har tidigare fastställt utgiftstaket samt 2022 (prop. 2019/20:1, bet. FiU1, rskr 2019/20:59). Budgeteringsmarginalen under dessa tak är även med de åtgärder som vidtagits över de miniminivåer som uttalas i skrivelsen för finanspolitiken. Det går dock inte att utesluta att ett mer utdraget krisförlopp skulle kunna föranleda behov av större förändringar både på inkomst- och utgiftssidan i statens budget. Av regleringen i 11 kap. 18 § riksdagsordningen följer att ett förslag om ändrad nivå på utgiftstaket ska lämnas i budgetpropositionen. Regeringen följer utvecklingen noggrant och i samband med budgetpropositionen kommer möjligheterna att bedöma hur krisen kommer att påverka samhälls- ekonomin 2021 och 2022 vara bättre. Regeringen kan därför, om det bedöms nödvändigt, komma att återkomma till utgiftstakets nivåer i budget- propositionen. Enligt budgetlagen (2011:203) ska regeringen lämna förslag till utgiftstak för det tredje tillkommande året. I denna proposition görs en bedömning av nivån på utgiftstaket . I enlighet med budgetlagens bestämmelser kommer regeringen att återkomma med förslag till nivå på utgiftstaket i budgetpropositionen . Regeringen bedömer att utgiftstakets nivå bör uppgå till , se tabell 3.6. Bedömningen innebär att nivån på utgiftstaket ökar jämfört med . Miljarder kronor om inte annat anges Av beslutade nivåer på utgiftstaket Regeringens bedömning av nivå på utgiftstaket1 Utgiftstak, procent av potentiell BNP Utgiftstak, procent av BNP 1Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket i propositionen Vårändringsbudget . Källa: Egna beräkningar. I detta avsnitt redovisas prognosen för den makroekonomiska utvecklingen i och i övriga världen –2023. Tyngdpunkten i avsnittet ligger på utvecklingen och 2021. Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringar och de anslags- nivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. I förutsättningarna ingår inte några framtida finanspolitiska regel- eller anslagsändringar därutöver. I prognosen har information om omvärldshändelser och statistikutfall som fanns tillgängliga t.o.m. beaktats. Tabeller med prognosens innehåll i detalj redovisas i bilaga 1. –Utbrottet av det nya coronaviruset väntas få mycket stora konsekvenser och världsekonomin väntas falla kraftigt . Återhämtningen antas ske successivt för att gradvis fortsätta . –Prognosen utgår från antagandet att smittan sprids brett i , och . Vidare antas att de åtgärder som vidtas för att stoppa smittspridningen främst är på plats . –De finansiella marknaderna har reagerat kraftigt på utvecklingen, bl.a. med stora fall på världens börser. Det osäkra läget dämpar både investerings- och konsumtionsviljan. Världshandeln, som redan före virusutbrottet uppvisade den svagaste utvecklingen sedan finanskrisen, väntas minska. –I väntas BNP minska påtagligt 2020. Efterfrågan har minskat kraftigt både i och i omvärlden till följd av beteendeförändringar och restriktioner som syftar till att minska smittspridningen. påverkas produktionen av nedstängningar, ökad frånvaro och störningar i globala värdekedjor, framför allt . Framöver väntas de negativa effekterna av utbrottet ebba ut och aktiviteten i ekonomin väntas gradvis stiga. –Utvecklingen innebär att resursutnyttjandet i svensk ekonomi sjunker kraftigt. Svensk ekonomi bedöms vara i en lågkonjunktur både 2020 och 2021. –Det plötsliga fallet i efterfrågan väntas ge stora effekter på svensk arbets- marknad. Sysselsättningen väntas falla kraftigt då många företag tvingas säga upp personal, och arbetslösheten väntas stiga snabbt. –Inflationen, mätt med konsumentprisindex med fast bostadsränta, väntas vara låg, framför allt . Det förklaras främst av en svag utveckling av energipriser och ett lågt resursutnyttjande både i och i omvärlden. –Prognosen är osäker. Om virusutbrottet blir mer långvarigt, får större global spridning eller om viruset får en stor utbredning igen efter en virusfri period kan de ekonomiska konsekvenserna bli större än väntat, både i och i omvärlden. Det kan inte uteslutas att återhämtningen tar än vad som antagits i prognosen och att länders produktionskapacitet påverkas negativt även på . Utvecklingen kan också medföra att ekonomier blir mer sårbara för andra chocker. 4.1Utsikterna i omvärlden och 2021 Världsekonomin vänder kraftigt nedåt Utbrottet av det nya coronaviruset väntas få mycket stora konsekvenser för den globala ekonomin.