prop · H703181 · 2020-06-10 00:00:00 — Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund kan – om vissa förut- sättningar är uppfyllda – bedriva näringsverksamhet som företaget inte är skattskyldigt för enligt 7 kap. 3 § IL. Det kan exempelvis för ideella föreningar och registrerade trossamfund gälla second hand-försäljning samt verksamhet som av hävd används för att finansiera ideell verksamhet. Om omställningsstödet ska täcka fasta kostnader i sådan verksamhet bör det inte tas upp i denna del. En av de kostnader som enligt den remitterade promemorian ersätts är företagets planmässiga avskrivningar för anläggningstillgångar. Med hänsyn till detta är de befintliga reglerna i 29 kap. IL inte helt anpassade för omställningsstödet. Redovisningsmässigt skrivs en tillgång av plan- mässigt under den förväntade nyttjandeperioden. De skattemässiga regler- na kan medge en snabbare skattemässig avskrivning. Om en tillgång är skattemässigt avskriven men ännu inte helt avskriven redovisningsmässigt kommer de redovisningsmässiga avskrivningarna inte att få dras av . Motsvarande kostnader har nämligen redan dragits av . Enligt 29 kap. 6 § IL gäller dessutom att ett stöd som ges för att för- värva en tillgång ska minska anskaffningsvärdet på tillgången. Det skulle därför kunna argumenteras för att stödet – till den del det avser avskrivningar – ska minska anskaffningsvärdet på tillgången. Det skulle emellertid vara olämpligt av flera skäl. För det första bör anskaff- ningsvärdet inte ändras i efterhand. För det andra är omställningsstödet inte ett stöd för förvärv av själva tillgången utan för de avskrivningar som belöper sig på två månaders innehav. För att det inte ska råda någon oklarhet om vad som gäller beträffande den skattemässiga hanteringen av omställningsstödet i detta avseende bör det uttryckligen regleras att intäkten alltid ska tas upp. Intäkten bör tas upp i sin helhet det beskatt- ningsår beslutet fattas. Eftersom omställningsstödet är tillfälligt bör regle- ringen inte göras i 29 kap. IL utan i stället i den nya lagen om omställ- ningsstöd. Svenskt näringsliv anför att en av de kostnadsposter som ersätts är räntor och att dessa kan träffas av avdragsbegränsningar för ränteutgifter som finns inkomstskattelagen. När så sker kommer stödet att beskattas trots att det är avsett att täcka en kostnad som inte dras av. Svenskt näringsliv önskar att denna brist undanröjs eller lindras. I inkomstskattelagen finns olika regler som begränsar eller förbjuder avdrag för ränteutgifter. Huvudregeln är dock att ränteutgifter ska dras av. Mot denna bakgrund bör regeln vara att omställningsstödet ska tas upp i sin helhet. Med hänsyn till att omställningsstödet bara avser delar av årets räntekostnader (nämligen de som belöper sig på den för omställningsstödet aktuella perioden) skulle det dessutom bli mycket komplicerat att ta hänsyn till att en viss del av företagets totala räntekostnader för året eventuellt kommer att träffas av någon avdragsbegränsning. 2019/20:181 För företag som har kalenderår som räkenskapsår är tidpunkten för beskattningen oproblematisk. Kostnaderna avser 2020 och beslutet kommer med största sannolikhet att fattas under detta år. Då ska intäkten redovisas och tas upp 2020 och kostnaderna dras av detta år. För företag som har brutet räkenskapsår kan situationen dock vara annorlunda. Lagen föreslås träda i kraft . Det innebär att ett företag som har ett räkenskapsår som avslutas tidigare än kommer att ha kostnaderna under /20 som intäkten inte kommer att kunna redovisas förrän nästkommande räkenskapsår. Som nämnts ovan finns det i 29 kap. 5 § IL en bestämmelse som tar sikte på denna situation. Paragrafen anger att om stödet hänför sig till ett tidigare beskattningsår än det år då bidraget ska tas upp får avdraget göras . En sådan ordning skulle dock kunna medföra problem för företag som tillämpar den räkenskapsenliga avskrivningsmetoden för inventarier. Enligt denna metod måste avdraget vid beskattningen motsvara avskrivningen i bokslutet. För omställningsstödet bör det därför i stället införas en uttrycklig bestämmelse som innebär att stödet får tas upp skattemässigt /20. Därmed kan stödet matchas mot kostnaderna. Det bör vara frivilligt för den skattskyldige att tillämpa bestämmelsen om att ta upp stödet tidigare. Som har påpekat kommer ett företag som har ett räkenskapsår som avslutas att ha ersättningsberättigade kostnader under två räken- skapsår. Regeln bör därför justeras så att det blir möjligt även för dessa företag att matcha stödet mot kostnaderna. I de bestämmelser i 29 kap. IL som rör beskattningstidpunkten (5–7 §§) finns en regel om att stödet ska dras av om det återbetalas. Även en sådan bestämmelse bör införas beträffande omställningsstödet. påpekar att stödet bara ska tas upp till den del det är hänförligt till verksamhet som företaget är skattskyldigt för och att avdragsrätten därför bör begränsas till sådant stöd som har tagits upp. Regeringen delar denna bedömning. och påpekar bedöms stödet inte ha några mervärdesskatterrättsliga konsekvenser. har rekommenderat att det förtydligas hur det beviljade omställningsstödet ska bokföras med avsikt på BAS-konton. Detta är inte en fråga som lämpar sig för lagstiftning utan bokföringen bör följa av god redovisningssed. Förslaget föranleder 4 § i den nya lagen om omställningsstöd. Regeringens förslag: Vid tillämpning av den nya lagen om omställ- ningsstöd ska varje företag i en koncern hanteras som en individuell stödmottagare. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Srf konsulterna och TU – Medier i till- styrker förslaget i denna del. anför att många koncerner väljer att lägga servicefunktioner i egna koncernbolag som fakturerar koncernbolagen för sina tjänster. Det omsättningstapp som berättigar till omställningsstöd och de fasta kostnader som kan ges ersättning för hamnar då i olika bolag. Skälen för regeringens förslag: En grundläggande utgångspunkt vid utformningen av stödet är att regelverket så långt som möjligt ska vara neutralt, dvs. oberoende av om verksamheten organiserats i en enda juridisk person eller i flera koncernföretag. Utan särskilda regler skulle det finnas risk för att en koncern som helhet beviljas mer stöd än vad som hade varit fallet om hela verksamheten finns i ett enda företag. I huvudsak kan två alternativ för att reglera koncerner övervägas. Det första alternativet är att alla koncernföretag räknas som ett enda företag vid tillämpning av reglerna. Enligt detta alternativ ska alltså ett koncern- företag ansöka om stöd för hela koncernens räkning. Intäkter och kost- nader räknas då för hela koncernen på s.k. konsoliderad basis. Detta inne- bär att intäkter och kostnader som hänför sig till transaktioner mellan koncernföretag ska elimineras på så vis som avses i 7 kap. 13 § andra stycket årsredovisningslagen (1995:1554), förkortad ÅRL. Om ett företag ansöker för hela koncernen kommer vidare reglerna per automatik medföra att ett eventuellt maxbelopp för stöd (se avsnitt 6) är detsamma oavsett hur många företag verksamheten är uppdelad i. Det andra alternativet är att varje företag i en koncern ansöker om stöd individuellt. I ett sådant fall måste dock reglerna garantera att det från maxbeloppet för stöd avräknas sådant stöd som andra koncernföretag har fått. Vidare bör inte koncerninterna kostnader beaktas vid beräkningen av stödet. I annat fall skulle det finnas risk för att stöd beräknades fler än en gång för vad som huvudsakligen utgör samma kostnad. En sådan situation skulle kunna uppstå exempelvis om lån vidareförmedlas i flera steg inom en koncern eller om en tillgång hyrs i flera led. Båda alternativen har för- och nackdelar. Fördelen med att koncerner söker gemensamt på konsoliderad basis är främst att en sådan prövning ger ett materiellt utfall som i största möjliga mån speglar den ekonomiska situationen hos koncernen som helhet. Det kan exempelvis tänkas att ett koncernföretag har haft stora intäktstapp som detta kompenseras av intäktsökningar hos andra koncernföretag. I ett sådant fall kan det ifrågasättas om stöd bör lämnas. Det finns flera nackdelar med att behandla koncerner som en enhet. För det första är det i princip främmande för den svenska rätts- ordningen att behandla koncerner som ett enda rättssubjekt. Som exempel kan nämnas att man i inkomstbeskattningen inte beskattar koncerner genom konsolidering utan beskattar varje bolag individuellt. Resultat- utjämning mellan företagen åstadkoms i stället huvudsakligen genom koncernbidrag enligt 35 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) förkortad IL. Det finns således inte något särskilt organisationsnummer eller lik- nande för koncernen som kan användas vid en ansökan. I stället måste ett koncernföretag ansöka för hela koncernens räkning. Detta leder i sin tur till flera praktiska problem. krävs särskilda överväganden vad gäller vilket företag som ska ta upp stödet vid beskattningen samt vilket företag som kan bli föremål för återbetalning. Det kan också tänkas 2019/20:181 att ett individuellt koncernföretag inte uppfyller något av de grund- läggande kraven för stöd. Detta skulle utesluta hela koncernen från rätten att ansöka om omställningsstöd, vilket inte står i överensstämmelse med stödets syfte. Individuella ansökningar från varje koncernföretag förenklar på många vis den praktiska hanteringen och utformningen av regelverket då detta följer de principer som normalt gäller i de ärenden hanterar. Som nämnts ovan är den främsta nackdelen att det faktiska utfallet för ett enskilt koncernföretag inte nödvändigtvis speglar den ekonomiska situationen för koncernen som helhet. Som framgår ovan kan det också krävas vissa särskilda regler som säkerställer bl.a. att koncern- interna kostnader inte beaktas vid beräkningen av stödet. Vid en avvägning av för- och nackdelarna med respektive alternativ anser regeringen, även med beaktande av vad har anfört om att vissa koncerner har organiserats på så vis att de fasta kostnaderna kan ha samlats i ett företag som inte haft något omsättningstapp, att en individuell ansökan från varje koncernföretag framstår som den lämp- ligaste ordningen. De materiella reglerna för beräkningen av stödet (som huvudsakligen kommer att regleras i förordning, se avsnitt 6) bör utformas för att i möjligaste mån säkerställa att utfallet för en koncern inte blir förmånligare än om hela verksamheten funnits i ett företag. Förslaget föranleder 2 § i den nya lagen om omställningsstöd. 6 Utformningen av omställningsstödet Regeringens bedömning: Omställningsstödet bör omfatta företag som fått en minskad nettoomsättning jämfört 2019 på grund av spridningen av sjukdomen covid-19. Beräkningen av nettoomsättningen bör ske i förhållande till den juri- diska eller fysiska person som ansöker om stödet. Det bör finnas en omsättningsgräns för att företag ska få stöd och en lägsta gräns för utbetalning av stöd. Företag bör kunna ansöka om stödet . Företag som lämnat vinstutdelning eller vissa andra typer av särskilt reglerade värdeöverföringar till aktieägare eller medlemmar bör inte kunna få stöd. Det bör även finnas begräns- ningar när det gäller möjligheten till stöd för företag i ekonomiska svårigheter. Omställningsstödet bör lämnas för vissa fasta kostnader som företaget har och beräknas som en andel av de kostnaderna för . Bestämmelser om maxbelopp per företag och om avräkning av annat stöd bör införas. För att förhindra överkompensation bör en särskild begränsning införas för företag med negativt rörelseresultat föregående räkenskapsår. Från omställningsstödet bör statligt stöd, försäkringsersättning, skadestånd och annan liknande ersättning för sådan förlorade omsättning eller sådana kostnader stödet ska beräknas på avräknas. En förutsättning för stöd bör vara att ett revisorsintyg ges in, om stödet uppgår till eller om i ett enskilt fall anser att det finns skäl för det. Promemorians bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: och Företagarna anser att det inte bör finnas någon omsättningsgräns. Flera remissinstanser, däribland Företagarna, konsulterna, handelskammare, , Region , och i anser att förslaget bör ändras så att stödet även omfattar nystartade företag eller t.ex. säsongsföretag med ett ojämnt intäktsflöde. Flera remissinstanser, däribland , , , , Läns- styrelsen i , , Region botten, Region , , och anser att stödet bör förlängas och omfatta än . , och Företagarna anser att beloppsgränsen för kravet på revisor bör höjas. Skälen för regeringens bedömning: Som framgår av avsnitt 5.1 kommer de närmare förutsättningarna för omställningsstödet att framgå av en förordning. Förordningen kommer dessutom att kompletteras med för- ordningsmotiv. Det är dock viktigt för förståelsen av förslagen i denna proposition med en kortare redogörelse för utformningen av omställ- ningsstödet. Omställningsstödet bör omfatta företag som fått minskad nettoomsättning på grund av spridningen av sjukdomen covid-19. Ett företags nettoomsättning kan variera mycket . Det är därför lämpligt att omsättningen för jämförs med omsättningen för . En annan jämförelseperiod, exempelvis , skulle riskera att få orimliga konsekvenser för företag vars omsättning varierar . Den valda referensperioden innebär att nystartade företag som inte haft någon omsättning under varken mars eller inte kommer att kunna få rätt till stödet. Detsamma gäller säsongsföretag som inte har någon omsätt- ning . Beräkningen av nettoomsättningen bör ske i förhållande till det företag som söker stödet. Flera remissinstanser har ifrågasatt att bl.a. nystartade företag inte kan vara stödmottagare. Rege- ringen anser att det inte är lämpligt att införa en generell undantagsregel som täcker samtliga situationer då en omstrukturering har skett eller en ny verksamhet har startats. En sådan reglering skulle onödigt komplicera regelverket och öka riskerna för missbruk Flera remissinstanser anser även att stödet bör förlängas och omfatta fler månader än . Den aktuella perioden är vald för att möjliggöra en omställning för företagen och för att minimera risken för missbruk. Mars och april är enligt regeringen därför en lämplig jämförelseperiod. Eftersom stödet bara bör omfatta företag som utgör en primär för- sörjningskälla för företagaren eller delägaren och för att minska den administrativa bördan för bör det införas en omsättningsgräns för att ett företag ska kunna få omställningsstöd. Vidare bör det införas en lägsta gräns för utbetalning av stöd. Företag bör kunna ansöka om stödet Det bör även finnas andra begränsningar avseende stödet. Företag som lämnat vinstutdelning eller vissa andra typer av särskilt reglerade värdeöverföringar till aktieägare eller medlemmar under en viss tidsperiod bör inte kunna få stöd. Inte heller bör företag som hade ekonomiska svårigheter redan innan spridningen av sjukdomen covid-19 var en pandemi kunna få stöd. Det bör även finnas begränsningar i rätten till stöd för företag som vid prövningstillfället befinner sig i svårigheter. Regeringen föreslår att det i lagen om omställningsstöd ska regleras bl.a. vem som har rätt till stödet och hur ärenden om omställningsstöd ska Som framgår av avsnitt 5.1 kommer ytterligare föreskrifter om när omställningsstöd får lämnas och hur omställningsstöd ska beräknas att lämnas i förordning. Det innebär att det bl.a. kommer att införas bestäm- melser om att företagen får ersättning för en viss andel av sina fasta Det finns dock ingen definition av fasta kostnader i befintlig Ur företagsekonomisk synvinkel är en kostnad fast om stor- leken inte varierar med storleken på företagets produktion eller omsätt- I praktiken är det dock inte alltid okomplicerat att avgöra om en kostnad är fast eller rörlig. är det fråga om ett spektrum, där kostnaden till viss del kan anses vara en fast kostnad men till viss del också kan anses vara en rörlig kostnad. Omställningsstödet förväntas ge upphov till ett stort antal ansökningar som ska handläggas . därför ett starkt behov av en reglering som i möjligaste mån inte ger upphov till gränsdragningsproblem. För att underlätta tillämpningen bör därför fasta kostnader definieras genom att det i förordning räknas upp vilka kostnader som är stödberättigande. Vidare bör det införas bestämmelser om maxbelopp per företag och om avräkning av annat stöd. Ett av kraven för att stödordningen ska kunna anses vara förenlig med om statligt stöd, är att den är utformad så att det säkerställs att stödet till ett enskilt företag inte överskrider den skada som företaget har lidit till följd av effekterna av spridningen av Till följd av hur stödet kommer att beräknas kommer någon överkompensation i normalfallet inte att kunna ske då stödet även vid en helt förlorad omsättning kan uppgå till maximalt en viss procent- andel av de fasta kostnaderna. Det kan dock förekomma att företag redan innan pandemins utbrott har haft mycket låga bruttomarginaler och inte lyckats få täckning för sina fasta kostnader. Ett stöd motsvarande en andel av de fasta kostnaderna skulle därför kunna resultera i att ett sådant företag får sina fasta kostnader täckta i högre grad än om det inte hade haft något omsättningstapp, dvs. att företaget överkompenseras. kan ha haft en omfattande nettoomsättning kommer inte heller en över- kompensation att förhindras av begränsningen avseende det nominella En särskild bestämmelse som förhindrar överkompensation i sådana fall är därför nödvändig. För att företag inte ska bli överkompenserade bör även försäkrings- ersättning, skadestånd och annan liknande ersättning för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader stödet ska beräknas på avräknas från Även statligt stöd som företaget mottagit för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet beräknas på bör Med statligt stöd avses i detta sammanhang statligt stöd i enlig- Prop. 2019/20:181 het med . För att såväl underlätta den handläggande myndighetens administration och kontroll som minska risken för missbruk bör det vara en förutsättning för stöd att ett revisorsintyg ges in. För att i så stor utsträckning som möjligt undvika att kravet omfattar de företag som inte omfattas av krav på revisor bör revisorsintyg bara ges in om stödet uppgår till minst eller om i ett enskilt fall anser att ett sådant intyg bör ges in. , och Företagarna anser att beloppsgränsen för kravet på revisor bör höjas. Regeringen anser dock att gränsen på är väl avvägd. 7.1Handläggningen av ärenden om omställningsstöd ska vara handläggande myndighet Regeringens förslag: ska vara handläggande myndighet i ärenden om omställningsstöd. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har haft några invänd- ningar mot att ska hantera ärendena om omställningsstöd. pekar på att det i promemorian anges att ska handlägga ansökan om omställningsstöd skyndsamt. krav på skyndsam handläggning i lagtexten finns dock inte angivet. Skälen för regeringens förslag: Omställningsstödet är till för att lindra de ekonomiska konsekvenserna av spridningen av sjukdomen covid-19 för Det kan förutses att det kommer att vara ett mycket stort antal företag som kommer att vilja utnyttja stödet. Det är dessutom fråga om mycket stora belopp som kan komma att betalas ut. Riskerna för att företag utnyttjar dessa möjligheter för egen är stora. nödvändigt att den myndighet som ska hantera utbetalningarna av omställningsstödet har en uppbyggd kontrollverksamhet som kan användas för att i största möjliga mån undvika att stödet missbrukas. att säkerställa en effektiv, snabb och rättssäker handläggning av ansök- ningarna om omställningsstöd bör den handläggande myndigheten dess- utom ha vana att handlägga ett stort antal ärenden . är den myndighet som har bäst förutsättningar att klara av denna uppgift på den korta tid som står till buds. Trots att hantering av stöd till företag inte har någon naturlig koppling till beskattningsverksamheten föreslås därför att ärenden om omställningsstöd ska handläggas av . Även om det akuta läge som företagen nu befinner sig i gör att det är viktigt att utbetalningarna av omställningsstöd kan ske snabbt kommer handläggningen i många fall kräva komplicerade överväganden. viktigt att hanteringen i dessa fall får ta den tid som krävs för att i möj- 2019/20:181 ligaste mån undvika att stöd utbetalas felaktigt. Det är därför inte lämpligt att på sätt efterlyser införa något uttryckligt krav i lagtexten på att handläggningen ska ske skyndsamt. Regeringens förslag: Ansökan om omställningsstöd prövas av En sådan ansökan ska innehålla följande uppgifter: ∙nedgången i företagets nettoomsättning vid en jämförelse mellan nettoomsättningen för de månader som stödet avser och netto- omsättningen närmast föregående år, ∙vad nedgången i nettoomsättning beror på, ∙om företaget har redovisat ett negativt rörelseresultat före finansiella poster för det räkenskapsår som avslutats närmast före , ∙de fasta kostnader som ansökan avser, ∙ett skriftligt undertecknat yttrande från en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag om det sökta omställningsstödet uppgår till , ∙försäkringsersättning, skadestånd och annan liknande ersättning för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet ska beräknas på, ∙statligt stöd som företaget har tagit emot för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet ska beräknas på, och ∙de övriga uppgifter som behöver för att kunna fatta beslut om omställningsstöd. Uppgifterna i en ansökan om omställningsstöd ska lämnas på heder och samvete. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorian innehåller inget förslag om att ansökan ska innehålla uppgifter om försäkringsersättning, skadestånd och annan liknande ersätt- ning för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet ska beräknas på. Promemorian innehåller inte heller förslag om att ansökan ska innehålla uppgifter om statligt stöd som företaget har tagit emot för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet ska beräknas på eller negativt rörelseresultat. I promemorian preciseras inte heller begreppet revisor närmare. Promemorian innehåller en reglering av hur ansökningar från företag som ingår i en koncern ska hanteras. Remissinstanserna: Srf konsulterna och i Västra Göta- land är positiva till den föreslagna hanteringen av omställningsstödet. i anser att den som söker omställningsstöd i sin ansökan bör åläggas att uppge om annat stöd har sökts eller kommer att sökas. Region påpekar att det måste vara enkelt att ansöka. Företagarna pekar på att den som lämnar in ansökan, vilket får antas vara en firmatecknare för bolaget, tar på sig ett stort personligt ansvar genom att ansökan ska lämnas på heder och samvete. Skälen för regeringens förslag: Företaget ska i sin ansökan om omställningsstöd lämna de uppgifter behöver för att kunna ta ställning till rätten till omställningsstöd. En ansökan om omställningsstöd ska därför innehålla följande uppgifter. ∙Nedgången i företagets nettoomsättning vid en jämförelse mellan nettoomsättningen för de månader som stödet avser och nettoom- sättningen närmast föregående år. ∙Vad nedgången i nettoomsättning beror på. ∙Om företaget har redovisat ett negativt rörelseresultat före finansiella poster för det räkenskapsår som avslutats närmast före . ∙De fasta kostnader som ansökan avser. ∙Ett skriftligt undertecknat yttrande från en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag om det sökta omställnings- stödet uppgår till . ∙Försäkringsersättning, skadestånd och annan liknande ersättning för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet ska beräknas på, ∙Statligt stöd som företaget har tagit emot för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet ska beräknas på, och ∙De övriga uppgifter som behöver för att kunna fatta beslut om omställningsstöd. I promemorian anges att företaget i sin ansökan ska lämna uppgift om sin minskade nettoomsättning.