prop · H703171 · 2020-06-17 00:00:00 — en utredning med uppgift att se över frågan om konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden. Utredningen lade vissa förslag som kan förbättra konsumentskyddet, men lämnade inte förslag i flera av de frågor som bedömts vara väsentliga i denna granskning. Till exempel att byggmästarbildade bostadsrättsföreningar och byggstyrelser riskerar att främst se till det byggande bolagets intressen samt frågan om det privatekonomiska risktagandet Utredningen har inte föranlett regeringen att lämna några förslag till . 5.3 Myndigheternas insatser på nyproduktionsområdet Fyra myndigheter, , , och , har inom ramen för sina respektive ansvarsområden möjlighet att göra vissa insatser som berör köp av nyproducerade bostadsrätter. utfärdar allmänna råd om utformningen av ekonomiska planer och kostnadskalkyler191, beslutar om behörighet som intygsgivare och utövar tillsyn över intygsgivarna.192 De allmänna råden är dock inte juridiskt bindande och saknar bemyndigande att i föreskrifter förtydliga kraven på hur intygsgivningen ska gå till. Enligt begränsar detta myndighetens möjligheter att i tillsynen rikta specifika krav på intygsgivarnas arbete.193 190Fastighetsmäklarinspektionen, Remissvar på betänkandet Utökad tillsyn över fastighetsmäklarbranschen (SOU 2018:64), 2018. 191Boverket har även gett ut en vägledning till de allmänna råden, som publicerats på webbplats, /sv/ekonomiska planer. 1927–11 §§ bostadsrättsförordningen (1991:630). 193Intervju med företrädare för , . 56R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Fastighetsmäklarinspektionens verktyg är begränsade. Enligt myndigheten är fastighetsmäklarlagen inte anpassad till förmedling av nyproduktion och därmed finns det begränsade förutsättningar att utveckla rättspraxis, eftersom den måste baseras på lagstiftningen.194 har ansvar för tillsyn som rör de finansiella marknaderna och ska bland annat verka för att det finansiella systemet är stabilt samt ska verka för ett högt konsumentskydd på dessa marknader. Utlåningen till nyproduktion som delmarknad har inte bedömts vara en risk av systemkritisk karaktär.195 tar fram en årlig bolånerapport som berör nyproduktionsköpare och nyproduktionsföreningar. utövar inte tillsyn över bostadsrättslagen. Därmed finns heller ingen föreskriftsrätt för myndigheten kopplat till lagen och myndigheten utfärdar inte några allmänna råd på området.196 har inlett ärenden mot ett par bostadsutvecklare om oskäliga avtalsvillkor i förhandsavtal. Vidare har information på sin webbplats om vissa frågor som gäller köp av nyproducerade bostadsrätter.197 bedömer att ingen av myndigheterna ett utpekat ansvar för att se till att bostadsrättslagstiftningen tillämpas på ett sådant sätt att köparna intressen tillgodoses.198 konstaterar att regeringen inte vidtagit några konkreta åtgärder för att förbättra konsumentskyddet vid köp av nyproducerade bostadsrätter och att ingen statlig myndighet har ett särskilt utpekat ansvar att se till att bostadsrättslagstiftningen tillämpas på ett sådant sätt att samtliga konsumentskyddande aspekter tillgodoses. bedömning är därför att regeringen inte har gjort ändamålsenliga insatser för att tillvarata köparnas intressen vid köp av nyproducerade bostadsrätter. Myndigheterna saknar dessutom ett utpekat ansvar att tillvarata köparnas intressen. 194Intervju med företrädare för Fastighetsmäklarinspektionen, . 195Finansinspektionen, Stabiliteten i det finansiella systemet, 2018, s. 42–43. 196Intervju med företrädare för , . 197www.hallakonsument.se, tidigare fanns informationen på webbplatsen som är nedlagd. 198Myndigheternas insatser på nyproduktionsområdet beskrivs mer utförligt i bilaga 2. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R 6 Slutsatser och rekommendationer Köp mellan en konsument och en näringsidkare regleras vanligen i konsumentskyddande lagar. Det är till exempel fallet när en privatperson anlitar en näringsidkare för bygge av en ny villa. Köp av nyproducerade bostadsrätter skiljer sig från andra köpsituationer, främst därför att köparens motpart i det här fallet är en bostadsrättsförening. Att köparens motpart vid köp av nyproducerade bostadsrätter är en bostadsrättsförening medför att regler om hur köpet ska genomföras och vilka rättigheter och skyldigheter parterna har finns Bostadsrättslagen tillkom primärt för att möjliggöra ett gemensamt ägande för de boende och reglerar huvudsakligen relationen mellan medlemmar i en bostadsrättsförening. Köpet av en nyproducerad bostadsrätt inleds oftast genom att köparen tecknar ett bindande förhandsavtal med en bostadsrättsförening som bostadsutvecklaren har bildat och tillsatt en byggstyrelse i. Köparen är inledningsvis inte medlem i bostadsrättsföreningen och har därför vare sig insyn eller inflytande i byggprocessen eller i bostadsrättsföreningens ekonomi. övergripande slutsats är att regeringen inte har gjort tillräckligt för att säkerställa att köparnas intressen tillvaratas vid köp av nyproducerade bostadsrätter. Granskningen visar att skyddet för köpare av nyproducerade bostadsrätter har grundläggande brister jämfört med skyddet på andra konsumentmarknader. Köparen får dessutom inte relevant information om risker och inte heller det konsumentskydd som till exempel konsumentinriktad tillsyn ger på andra marknader. 6.1Skyddsreglerna ger inte köparna ett ändamålsenligt skydd granskning visar att det inte finns ett tillräckligt skydd, ur ett konsumentperspektiv, vid köp av nyproducerade bostadsrätter. Enligt är köparens ställning svag i förhållande till den byggmästarbildade bostadsrättsföreningen och dess byggstyrelse. 6.1.1Grundläggande brister i skyddet jämfört med andra konsumentmarknader Många bestämmelser i bostadsrättslagstiftningen är otydliga, svåra att tillämpa eller saknas helt jämfört med bestämmelserna i konsumentlagstiftningen. Detta gäller exempelvis bestämmelser om tidpunkt för leverans, vilket gör det svårt för köpare av nyproducerade bostadsrätter att hävda sin rätt om det uppstår förseningar med upplåtelse och inflyttning. 58R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N bostadsrätter har inte heller samma möjlighet till stöd vid tvister som på andra områden. Det saknas dessutom bestämmelser om betänketid och avbeställning i bostadsrättslagen. Vid köp av varor och tjänster som regleras i konsumentlagstiftningen kan köparen rikta sig direkt till näringsidkaren för att få fel avhjälpta. Näringsidkaren har skyldighet att åtgärda fel och betala ersättning om köparen lidit skada. Vid köp av nyproducerade bostadsrätter kan köparen inte vända sig till näringsidkaren, eftersom köparens motpart är en bostadsrättsförening. Därmed är det bostadsrättsföreningen och dess framtida medlemmar som kan behöva bekosta åtgärder och betala ersättning. Att bostadsrättsföreningen är motpart innebär att bostadsrättslagstiftningens princip gäller, att den enskilde medlemmens intresse måste vägas mot föreningsintresset, det vill säga samtliga medlemmar. Detta är en välmotiverad princip när bostadsrättsföreningen består av boende medlemmar och drivs av en medlemsstyrelse. Enligt fungerar dock inte den principen tillfredsställande när en byggmästarbildad bostadsrättsförening säljer nyproducerade bostadsrätter. Byggstyrelsen kan i praktiken agera utifrån bostadsutvecklarens intressen snarare än föreningens. Köparens möjlighet att utkräva rättelse vägs därutöver av mot det tänkta föreningsintresset. Sammantaget gör detta att köparen har en svagare ställning än vad som generellt gäller i en konsumentrelation. 6.1.2Den byggmästarbildade bostadsrättsföreningen kan fatta beslut som påverkar framtida medlemmar Principen om föreningsintresset innebär även att den byggmästarbildade bostadsrättsföreningen och dess byggstyrelse har rätt att fatta beslut om ändringar av bostadens utformning och av bostadsrättsföreningens ekonomi, även beslut som inte främjar de framtida medlemmarnas intressen. Köparna, som är de framtida medlemmarna, har ingen möjlighet att påverka besluten och har begränsade möjligheter att till exempel kräva rättelse eller hålla inne betalning om de uppfattar att ändringar gjorts i förhållande till det som har avtalats. som köparen är bunden i förhandsavtalet har denne enbart möjligheten att vid väsentliga ändringar försöka frånträda förhandsavtalet. Detta kräver att köparen fått kännedom om förändringarna, och för att kunna frånträda krävs ofta en rättslig process, som innebär höga rättegångskostnader för köparen om denne förlorar. Dessutom kommer även bostadsrättsföreningen och dess framtida medlemmar att drabbas ekonomiskt om köpare frånträder förhandsavtalen. Om köparen efter upplåtelsen (då köparen blivit medlem i bostadsrättsföreningen) riktar krav på rättelser mot byggstyrelsen är risken att bostadsrättsföreningen, R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R i förlängningen köparen själv tillsammans med de andra köparna, får bära kostnaden för rättelsen. Om medlemmarna ska kunna rikta kraven vidare till byggbolaget så krävs att det finns grund för det i entreprenadavtalet om uppförande av bostadsrättsföreningens hus. ingås detta avtal i praktiken mellan olika företrädare för bostadsutvecklaren, dess byggbolag och dess egentillsatta byggstyrelse. Köparen har varken insyn i eller inflytande över detta avtal och kan därför i stort sett inte försäkra sig om att få leverans i enlighet med innehållet i sitt eget avtal med den byggmästarbildade bostadsrättsföreningen. När köparna blivit medlemmar och själva tagit över ansvaret för bostadsrättsföreningen kan de driva att byggbolaget ska genomföra rättelser. Detta kan dock försvåras om det inte sker en formell överlämning som säkerställer att nödvändiga avtal, ritningar och åtaganden från byggbolaget finns nedtecknade och tillgängliga när byggstyrelsen överlämnar ansvaret till medlemmarna. Det är rimligt att anta att de flesta nyblivna medlemmar inte heller är medvetna om att stämmobeslutet om att ge byggstyrelsen ansvarsfrihet kan vara avgörande för möjligheten att rikta krav om rättelser. Det har i granskningen visat sig att det så väl för köparen som för en del mäklare är svårt att förstå vad förhandsavtalen och upplåtelseavtalen innebär. Enligt visar ovanstående beskrivningar att köp av nyproducerade bostadsrätter regleras i en lagstiftning som inte i första hand syftar till att tillvarata köparens intressen och att det är svårt för köparen att överblicka och förstå vilka konsekvenser regleringen kan få. Köparens ställning försvagas även av att det är byggstyrelsen som anlitar mäklaren, intygsgivaren och besiktningsmannen som har olika informations- och kontrolluppdrag under byggprocessen. Det medför en risk för intressekonflikter, särskilt med tanke på att bostadsutvecklaren, som utser byggstyrelsen, kan utgöra en viktig långsiktig affärspartner för 6.1.3Det saknas tillräckligt skydd mot privatekonomiska risker vid köp av nyproducerade bostadsrätter Enligt bär köpare som tecknar ett förhandsavtal en privatekonomisk risk. Risken som köpare tar kan delvis jämföras med den risk som köpare tar på vissa finansiella marknader. Granskningen visar dock att kraven på information till den som köper en nyproducerad bostadsrätt inte är lika konsumentanpassad som de krav som ställs på information vid investering i finansiella instrument. Förhandsavtal är en central del i bostadsutvecklarnas finansiering av nyproduktion, och de används därför på ett sätt som inte avsågs när möjligheten att teckna förhandsavtal infördes i bostadsrättslagen 1991. Syftet var då främst att möjliggöra tillval, det vill säga att köparen skulle kunna välja inredning En köpare som binder sig i ett förhandsavtal kan vara bunden 60R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utan att kunna försäkra sig om att vid tillträdet få det tänkta bostadslånet. Köparen bär därutöver oftast en risk för prisnedgång både i sin befintliga bostad och i den framtida nyproduktionen. Till exempel skulle arbetslöshet, sjukdom eller en prisnedgång på bostadsmarknaden kunna få stora ekonomiska konsekvenser och till och med resultera i personlig konkurs. Inför tecknandet av förhandsavtalen sker det inte heller någon kontroll av hur en prisnedgång skulle påverka köparens ekonomiska ställning och möjligheter att få det tänkta bostadslånet. Skillnaden mot den övriga bostadsmarknaden är att den faktiska kontrollen av köparens ekonomi inför kreditavtalet, som är tänkt att vara ett konsumentskydd, sker långt efter att köparen förbundit sig att köpa bostaden. I det läget kan köparen vara helt beroende av att banken ger det tänkta lånet. ekonomi utgör en annan privatekonomisk risk. Vid större avgiftshöjningar kan värdet på köparens bostadsrätt minska betydligt. Då den ekonomiska redovisningen för bostadsrättsföreningar är komplex har köparen små förutsättningar att bedöma en bostadsrättsförenings ekonomi på egen hand. Köparens skydd mot bostadsrättsföreningar som inte har en hållbar ekonomi ska därför säkerställas genom intygsgivarsystemet. granskning visar dock att dagens reglering och kontroll av bostadsrättsföreningars ekonomi genom intygsgivarsystemet inte säkerställer att den ekonomiska planen är hållbar. Eftersom det saknas en definition av vad som ska anses vara hållbart vilar bedömningen av bostadsrättsföreningens hållbarhet på kunskapen hos varje enskild intygsgivare. Det finns således utrymme för variation och har i en genomgång av ekonomiska planer kunnat bekräfta att bostadsrättsföreningarnas ekonomiska förutsättningar varierar kraftigt. 6.2Köpare av nyproducerade bostadsrätter får inte tydlig information om risker Enligt får köparna av nyproducerade bostadsrätter inte tillräcklig och anpassad information om väsentliga risker och andra förutsättningar inför sina köp. konstaterar att informationsåtgärder inte kan lösa alla de brister i konsumentskyddet som har framkommit i granskningen. Utförlig och konsumentanpassad information kan inte väga upp de risker som är förknippade med till exempel förhandsavtal som tecknas långt innan inflyttning och med möjlighet för byggstyrelsen att göra förändringar i bostädernas utformning och i bostadsrättsföreningens ekonomi. Tydlig information kan dock göra köpare medvetna om betydelsefulla risker innan de tecknar ett förhandsavtal. Sådan information har konsumenter ofta tillgång till på de finansiella marknaderna, där säljaren till exempel måste säkerställa att köparen har förstått vilka risker den tar. genomgång av information visar att det finns bostadsutvecklare som ger relativt utförlig information. Flera etablerade bostadsutvecklare har R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R dessutom gått samman för att ta fram branschinitiativet Trygg BRF, en kvalitetsmärkning för bostadsrättsföreningar med syftet att skapa mer konsumentanpassad information. I de flesta fall är dock bostadsutvecklarnas informationsmaterial inriktat på att sälja ett inredningskoncept eller en livsstil och det saknas information om risker. Det saknas till exempel information om risken för prisnedgångar på bostadsrättsmarknaden då köparen är bunden av förhandsavtalet, och vad konsekvensen blir om denne inte kan fullfölja avtalet. Ingen bostadsutvecklare presenterar i säljmaterialet konsumentanpassad information om särskilda förutsättningar i bostadsrättsföreningens ekonomi. Det är därutöver svårt för köparen att förstå vilken utformning och kvalitet den kan förvänta sig utifrån den information som presenteras i säljmaterialet då detaljeringsgraden är låg. Vidare använder samtliga bostadsutvecklare sig av olika typer av friskrivningar som innebär att nästan all information som köparen kan grunda sitt beslut om köp på kan vara föremål för ändringar. I bostadsrättslagstiftningen saknas krav på att köpare bör informeras om risker. Det saknas även krav på bindande information om bostadens utformning inför tecknande av förhandsavtalet. Även vilken information en mäklare förmedlar till köparen kan se olika ut. En förklaring till detta kan vara att fastighetsmäklarlagen inte är anpassad till förmedling av nyproduktion. Dessutom säljs en del nyproducerade bostadsrätter av säljare som är anställda hos bostadsutvecklaren, som därmed inte omfattas alls av fastighetsmäklarlagens regler. 6.3Regeringen har inte gjort tillräckligt för att förbättra konsumentskyddet Enligt har regeringen inte gjort ändamålsenliga insatser för att tillvarata köparnas intressen vid köp av nyproducerade bostadsrätter. Regeringen har heller inte gett någon statlig myndighet ett utpekat helhetsansvar att tillvarata köparnas intressen. Fyra myndigheter, , , och , har inom ramen för sina respektive ansvarsområden möjlighet att göra vissa insatser som berör köp av nyproducerade bostadsrätter. Dock har ingen av myndigheterna ett utpekat ansvar för att se till att bostadsrättslagstiftningen tillämpas på ett sådant sätt att köparnas Regeringen tillsatte en utredning med uppgift att se över frågan om konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden. Utredningen lade vissa förslag som kan förbättra konsumentskyddet vid köp av nyproducerade bostadsrätter. bedömer dock att förslagen inte innebär någon betydande förändring gällande flera av de väsentliga brister i skyddet av köparen som 62R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N konstaterats i denna granskning. Utredningen har inte föranlett regeringen att lämna några förslag till . konstaterar att fyra myndigheter har möjlighet att inom ramen för sina respektive ansvarsområden göra vissa insatser som berör köp av nyproducerade bostadsrätter. har ansvar för en begränsad del av bostadsrättslagstiftningen, den som gäller kostnadskalkyler, ekonomiska planer och intygsgivningen av dessa. saknar dock föreskriftsrätt vilket gör att myndigheten inte kan ställa juridiskt bindande krav som förtydligar kraven Fastighetsmäklarinspektionen har visserligen tillsyn av fastighetsmäklare som även förmedlar nyproducerade bostadsrätter. Men det saknas särskilda bestämmelser i fastighetsmäklarlagen om nyproduktion och som tillsynen skulle kunna utgå från för att täcka in risker och problem på detta område. ska verka för ett högt konsumentskydd på de finansiella marknaderna, där även kreditgivningen till köpare av nyproducerade bostadsrätter ingår. Men eftersom kreditprövningen i det här fallet sker långt efter köpbeslutet begränsas möjligheter att skydda köparna mot de privatekonomiska risker som beskrivits ovan. utövar inte tillsyn över bostadsrättslagen, men har påbörjat ärenden om oskäliga avtalsvillkor konstaterar att det finns brister i skyddet för köpare av nyproducerade bostadsrätter. riktar därför följande rekommendation till regeringen: •Se över bestämmelserna i bostadsrättslagen och andra relevanta föreskrifter för att säkerställa att köpare av nyproducerade bostadsrätter omfattas av ett ändamålsenligt konsumentskydd, i linje med andra konsumentmarknader. Skyddet bör innebära att näringsidkaren har ett ansvar för leverans av varan till köparen. Denna översyn bör vidare beakta: −behovet av att förtydliga fastighetsmäklarens roll och informationsansvar vid förmedling av nyproduktion −behovet av att begränsa köparnas privatekonomiska risk efter tecknandet av förhandsavtal, till exempel vid prisnedgångar −behovet av bestämmelser som definierar vad som utgör en hållbar ekonomi i en byggmästarbildad bostadsrättsförening −behovet av att införa bestämmelser för att köparen inför köp av nyproducerade bostadsrätter ska få information om risker. R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R 64R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N P., Avtalsförutsättningar och ställda säkerheter – förvärvarens skydd vid upplåtelse av bostadsrätt. till ,2019. , H., Förhandsavtal, upplåtelse och tillträde vid nyproduktion av bostadsrätter. Ingår i nummer 34 i skriftserie från , , , 2019. , J., Något om framtida medlemmars intresse och SAS-principen i ljuset av NJA 2013, , , nummer 34, , 2019. , ”Tvister som vi inte prövar”, provar/, hämtad . , R.,” Köparna omedvetna om bostadsrättsföreningarnas skulder”, , ”Tillsynsbeslut”, planer/tillsyn/tillsynsbeslut/, hämtad . FAR Online, ”Associationsrätt”, , hämtad . Fastighetsmäklarinspektionen, ”Anmälningar från enskild –”, 31%20(orsaker).pdf, hämtad . Fastighetsmäklarinspektionen, beslut dnr 4.1-1789-15. Hallå konsument, ”Säga upp förhandsavtal”, for-olika-kop/kopa-och-hyra-produkter/boende/kopa-bostad/kopa- bostadsratt/saga-upp-forhandsavtal/, hämtad . Hellekant, J., ”Miljarder står på spel om köparna får rätt”, Näringsliv, . Hellekant, J., ”Hon är en av många: Kan inte köpa sin nya borätt”, , hämtad . Hellekant J., ”Köpare får storstryk – försening spelade ingen roll”, R I K S R E V I S I O N E N K O N S U M E N T S K Y D D V I D K Ö P A V N Y P R O D U C E R A D E B O S T A D S R Ä T T E R Hellekant, J., ”Bråket om försenade bostäder tas vidare”, Näringsliv, . , och , ”30 bostadsutvecklare om marknaden”, , hämtad . , ”Klaga, ångra eller anmäla – vad säger lagen”, , hämtad . , ””, /konsumentombudsmannen-ko/, hämtad . , E., ”Köpare fastlåsta vid försenade nybyggen”, Söderort Direkt, . , ”Ekonomisk trygghet i ditt bostadsköp”, , hämtad . SCB, ”Löneutveckling –2018”, https:// /hitta-statistik/statistik- efter-amne/arbetsmarknad/loner-och-arbetskostnader/lonestrukturstatistik-hela- ekonomin/pong/tabell-och-diagram/loneutveckling/, hämtad . SCB, ”Försäljning av bostadsrätter för drygt 256 miljarder”, bebyggelse/fastighetspriser-och-lagfarter/fastighetspriser-och- lagfarter/pong/statistiknyhet/forsaljning-av-bostadsratter-2016-och-2017/, hämtad . Siljevall, A., ”30 största byggföretagen efter omsättning i byggindustrin”, , hämtad . , ”Riskfyllt att köpa grisen i säcken”, , hämtad . , ”Borätter såldes med dolda avtal: ”Är grundlurade”” , hämtad . SSM, ”hos SSM”, , hämtad . , B., ”ändrar sina boavtal”, , . 66R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , ”Fyra av tio bostadsrättsköpare tar inte hänsyn till föreningens ekonomi”, pressmeddelande, . Tingsrättsdomar: Attunda tingsrätt T 9309-18, T 2396-18, T6973-18, T 7415-18, T 7628-18, T 8462-18, T- 9248-18, T 1646-18, T 1893-18, T 5260-18, T 12886-18, T 12895-18, T 1421-19. Trygg Brf, ”Vår märkning”, , hämtad . TT, ”FI varnar för stora föreningsskulder”, . , ”Funktionskrav i upphandling”, innovation/funktion/, hämtad . Valueguard, ”HOX bostadsrättsprisindex”, , hämtad . , J., ”Bankerna: Amorteringskravets tre undantag”, . Åfreds, J., ”Kraven på bostadsutvecklare bör skärpas tycker de själva” Byggindustrin, . Allmänna bestämmelser för totalentreprenader, ABT 06. i , Stadgar för bostadsrättsföreningen Block i , 2017. , Kartläggning av fel, brister och skador inom byggsektorn, Rapport 2018:36. , Yttrande över betänkandet Stärkt konsumentskydd på bostadsrättsmarknaden (SOU 2017:31), dnr 3049/2017. , God bebyggd miljö - förslag till nytt delmål för fukt och mögel, 2011. , Fel och brister i nya bostäder – Vad kostar det egentligen?, 2007. Krönet – En studie av ett samverkansprojekt med strategi att reducera felkostnader, 2007. , Effektiv logistik i innerstadsprojekt – En studie av , 2009. beslut (EU) 2018/795, (EU) 2018/1466, (EU) 2018/2064 och (EU) 2019/509. Fastighetsmäklarinspektionen, Remissvar på betänkandet Utökad tillsyn över fastighetsmäklarbranschen (SOU 2018:64), dnr: 2.5-1729-18. Fastighetsmäklarinspektionen, Promemoria , 2015. R I K S R E V I S I O N E N