prop · H703100 · 2020-04-15 00:00:00 — Förändring av beräknade utgifter Utgifterna beräknas minska med sammantaget 2021 jämfört med , främst till följd av att de omfattande åtgärder som vidtagits 2020 med anledning av spridningen av det nya coronaviruset minskar i omfattning 2021. De beloppsmässigt största förändringarna finns inom utgiftsområdena 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Utgifterna beräknas minska 2021 jämfört med inom utgiftsområde 24 Näringsliv bl.a. beroende på att ett stort kapitaltillskott genomförs och att omfattningen av korttidsarbete förväntas minska kraftigt jämfört med . Även utgifterna inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner beräknas minska 2021 jämfört med , då höjningarna av det generella statsbidraget till kommun- sektorn är mer omfattande 2020 än 2021. Inom utgiftsområdena 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning och 14 Arbetsmarknad och arbetsliv beräknas utgifterna minska 2021 på grund av att flera tillfälliga satsningar till följd av spridningen av det nya coronaviruset upphör 2020. Förändring av beräknade utgifter Utgifterna beräknas minska med sammantaget 2022 jämfört med , bl.a. till följd av att reformer upphör eller minskar i omfattning. De belopps- mässigt största förändringarna av de beräknade utgifterna finns inom utgiftsområdena 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap beräknas utgifterna öka till följd av stegvisa satsningar som syftar till att stärka försvarsförmåga. Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg beräknas utgifterna minska, framför allt till följd av att tillfälliga satsningar upphör. För utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel väntas de beräknade utgifterna minska 2022 jämfört med till följd av omfördelning av medel mellan år inom landsbygdsprogrammets programram. Förändring av beräknade utgifter beräknas utgifterna minska med sammantaget jämfört med , bl.a. till följd av att flera tidigare beslutade satsningar upphör eller minskar i omfattning. Förändringen av de beräknade utgifterna väntas främst ske inom utgifts- område 20 Allmän miljö- och naturvård, men även inom utgiftsområdena 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel och 8 Migration. Den största förändringen av de beräknade utgifterna jämfört med sker inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård till följd av att satsningar, såsom Klimatklivet och åtgärder för respektive skydd av värdefull natur, minskar i omfattning 2022. Inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel beräknas utgifterna öka 2023 jämfört med bl.a. till följd av omfördelning av medel mellan år inom landsbygdsprogrammets programram. Inom utgiftsområde 8 Migration beräknas utgifterna öka 2023 jämfört med som en konsekvens av att lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i upphör . Prognosen bygger på antagandet att utlänningslagens (2005:716) bestämmelser i dess nuvarande lydelse då kommer att tillämpas. Den årliga pris- och löneomräkningen av anslag som används för förvaltnings- och investeringsändamål medför att de takbegränsade utgifterna beräknas öka 2020–2023. Vid omräkningen av myndigheternas förvaltningsanslag, som utgör huvuddelen av de anslag som pris- och löneomräknas, används olika index för att följa utvecklingen avseende löner, hyreskostnader och övriga förvaltningskostnader. Omräkningstalen är fastställda och redovisas i tabell 7.5. Pris- och löneomräkningen är fortfarande preliminär. Tabell 7.5 Omräkningstal i pris- och löneomräkningen av förvaltningsanslag 2020 och 2021 -1,27 -1,47 Index för övriga förvaltningsavgifter Anm.: Hyresindex används i de fall myndigheter inte har hyresavtal som kan omförhandlas under aktuellt budgetår. För myndigheter med hyresavtal som kan omförhandlas används anslagsspecifika omräkningstal. Källor: , och egna beräkningar. De statliga utgifterna påverkas av den ekonomiska utvecklingen i och i omvärlden. Detta sker bl.a. genom att ersättningen till hushållen inom flertalet transfereringssystem i olika grad följer den allmänna pris- och löneutvecklingen. –2023 medför den makroekonomiska utvecklingen att utgifterna ökar med i genomsnitt 2020–2023 (se tabell 7.3). Den största förändringen sker 2020, då utgifterna ökar framför allt för inkomstgrundande pensioner och ökad arbetslöshet. Nedan redovisas förklaringar till några av de större utgiftsförändringarna. I avsnitt 4 finns en närmare beskrivning av den makro- ekonomiska utvecklingen. Inkomstgrundade pensioner i ålderspensionssystemet står för huvuddelen av den ökning av de takbegränsade utgifterna –2023 som är hänförlig till den makro- ekonomiska utvecklingen. De årliga ökningarna av utgifterna för ålderspensions- systemet följer normalt löneutvecklingen i samhället, som avspeglas i inkomstindex. Förändringen av framför allt inkomstindex väntas medföra att utgifterna för ålders- pensionssystemet ökar med i genomsnitt 2020–2023. Utvecklingen av arbetslösheten som följer av konjunkturnedgången gör att utgifterna inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökar med i genomsnitt 2020–2023. Den stora ökningen sker 2020, därefter avtar ökningen successivt 2021–2022 och 2023 minskar utgifterna jämfört med föregående år. Storleken på biståndsramen är kopplad till bruttonationalinkomst (BNI). uppgår biståndsramen till av beräknad BNI. Utvecklingen av BNI beräknas öka biståndsramen med i genomsnitt 2020–2023. De makroekonomiska faktorer som främst påverkar utgifterna inom sjukförsäkringen och föräldraförsäkringen är prisutvecklingen, via prisbasbeloppet, och timlöne- utvecklingen. Utvecklingen av prisbasbeloppet och timlönerna beräknas ge ökade utgifter inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning, med i genomsnitt 2020–2023. Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn beräknas utvecklingen av prisbasbeloppet och timlönerna ge ökade utgifter med i genomsnitt 2020–2023. Med volymer avses antalet personer i transfereringssystemen och längden som en person får ersättning. I begreppet kan också ingå förändringar av nivåerna på styckkostnaderna i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makro- ekonomiska utvecklingen eller som är att betrakta som reformer. –2023 beräknas de takbegränsade utgifterna minska med sammanlagt till följd av volymrelaterade förändringar (se tabell 7.3). Nedan redovisas några av de större bedömda utgiftsförändringarna som beror på volymantaganden. De volymrelaterade förändringarna påverkas endast i liten grad av effekter av det nya coronaviruset, då de största utgifts- förändringarna som följer av coronaviruset uppstår under beslutade, föreslagna och aviserade reformer. Färre personer i sjukförsäkringen Antalet personer i sjukförsäkringen väntas minska 2020–2023 (se tabell 7.6). Det beror huvudsakligen på att antalet personer med sjukersättning som uppnår pensionsålder och lämnar försäkringen antas vara större än antalet som beviljas ersättning. Samman- taget beräknas utgifterna inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning till följd av volymutvecklingen minska med 2020–2023, varav 2020. Fler barn och ökat uttag av föräldraförsäkring Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökar de volym- relaterade utgifterna. Bland annat beräknas fler barn födas och fler personer ta ut både föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning (se tabell 7.6). Sammantaget beräknas utgifterna inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn öka med 2020–2023, varav 2020. Minskande utgifter för migration tog 2015 emot ca 163 000 asylsökande, vilket var en fördubbling jämfört med . De efterföljande åren har betydligt färre sökt asyl i och beräknas antalet nya asylsökande uppgå till 23 000. Antalet genomsnittligt inskrivna beräknas stabiliseras omkring 36 900–37 900 –2023 (se tabell 7.6). Sammantaget beräknas utgifterna inom utgiftsområde 8 Migration minska med 2020–2023. Minskande utgifter för etablering Utgifterna inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering påverkas främst när de nyanlända fått uppehållstillstånd och mottagits i en kommun. Sammantaget minskar de volymrelaterade utgifterna till följd av att antalet personer som fått uppehållstillstånd och mottagits i en kommun minskar, efter att det stora antalet asylsökande från flyktingkrisen fått sina ärenden avgjorda och därefter blivit placerade i en kommun. Den minskningen väntas fortgå 2020–2023 då ingen större ökning av antalet uppehållstillstånd som leder till att asylsökande blir kommun- placerade väntas (se tabell 7.6). Det gäller såväl nyanlända vuxna med och utan barn som ensamkommande barn och unga. Sammantaget beräknas utgifterna inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering till följd av volymutvecklingen minska med , varav 2020. Volymer inom olika transfereringssystem Asylsökande, genomsnittligt antal inskrivna Antal personer med assistansersättning Antal timmar assistans per beviljad Antal sjukpenningdagar (netto)2, miljoner Antal rehabiliteringspenning-dagar (netto)2, miljoner Antal personer med sjukersättning Antal personer med aktivitetsersättning Antal personer med sjuk- och aktivitetsersättning Antal personer med garantipension Antal pensionärer som erhåller bostadstillägg Antal uttagna föräldrapenningdagar, miljoner Antal uttagna tillfälliga föräldrapenningdagar, Genomsnittligt antal ensamkommande barn och unga 0–som kommunerna får ersättning för4 Genomsnittligt antal nyanlända som kommunerna Antal deltagare i etableringsinsatser Antal personer med studiehjälp Antal personer med studiemedel Antal personer med tilläggspension Antal personer med inkomstpension Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundade till närmaste hundratal om inte annat anges. Arbetslösheten och antal deltagare i arbetsmarknadspolitiska program är nära sammankopplade med den konjunkturella utvecklingen. De redovisas därför inte i denna tabell utan ingår i kategorin makroekonomiska förutsättningar. 1Könsfördelningen baseras på genomsnittligt antal timmar per brukare och inte summan. 2Antalet dagar med partiell ersättning är omräknat till . 3Könsfördelningen baseras på mottagarens kön. 4Könsfördelningen är en uppskattning som baseras på ett rullande fyraårigt genomsnitt för kommunmottagna ensamkommande barn och unga. 5Könsfördelningen är en uppskattning som baseras på ett rullande treårigt genomsnitt för kommunmottagna. Källa: Egna beräkningar. Den samlade volymen i vissa transfereringssystem fortsätter att minska Volymen mäts på olika sätt i olika transfereringssystem, t.ex. utbetalda dagar eller genomsnittligt antal personer som får ersättning. Omräkning till helårsekvivalenter är ett sätt att göra volymerna jämförbara mellan olika transfereringssystem. En helårs- ekvivalent motsvarar exempelvis två personer som är sjukskrivna på halvtid eller två personer som har fulltidsersättning från a-kassa vardera. Tabell 7.7 Helårsekvivalenter inom vissa transfereringssystem Tusental, andel av befolkningen 20–i procent inom parentes. Utfall 2019, prognos 2020–2023 Summa inkl. ekonomiskt bistånd3 (14,2) (15,1) (15,1) (14,8) (13,6) Befolkning 20–64 år Anm.: Beloppen avser åldersgruppen 20–och är avrundade varför de inte alltid överensstämmer med summan. sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning eller etableringsersättning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning respektive etableringsersättning. 3Summeringen innehåller dubbelräkningar då individer som ingår i andra ersättningssystem också kan vara berättigade till ekonomiskt bistånd. Källor: och egna beräkningar. I tabell 7.7 redovisas, för transfereringssystemen för ohälsa och arbetsmarknad, de i tabell 7.6 angivna volymerna omräknade till helårsekvivalenter. I tabell 7.7 inkluderas även sjuklön, dvs. ersatt sjukfrånvaro fr.o.m. dag två, i beräkningen av en helårs- ekvivalent. Det innebär att både personer som står utanför arbetsmarknaden och personer som är i arbete ingår. I tabellen redovisas även ekonomiskt bistånd, som är en utgift, vilket medför viss dubbelräkning eftersom individer som får ersättning från statliga transfereringssystem också kan ha rätt till ekonomiskt bistånd. Andelen av befolkningen i åldersgruppen 20–som tar emot ersättning i dessa transfereringssystem beräknas öka 2020–2021 för att sedan minska 2022–2023. Mest minskar antalet mottagare av sjuk- och aktivitetsersättning samt etableringsersättning. För arbetsmarknadspolitiska program ökar antalet deltagare 2020–2022 för att sedan minska 2023. När en utgiftsförändring inte har samma nettoeffekt på den offentliga sektorns konsoliderade utgifter eller det offentliga finansiella sparandet som på de tak- begränsade utgifterna kan det motivera en teknisk justering av utgiftstaket. Tekniska justeringar har genomförts vid behov sedan utgiftstaket infördes och justeringarna föreslås normalt i budgetpropositionen. I budgetpropositionen ingår en höjning av statsbidragen till kommunerna för att neutralisera att kommunernas skatteintäkter blir lägre till följd av en skattesänkning för personer . Detta föranleder en teknisk justering av utgiftstaket fr.o.m. Övriga utgiftsförändringar är sådana som inte förklaras av beslutade, föreslagna och aviserade reformer, pris- och löneomräkning, makroekonomiska förändringar eller volymförändringar. Dessa övriga förändringar består exempelvis av förändringar av nivån på medlemsavgiften till EU. Även tidsförskjutningar i olika program eller utbetalningar, exempelvis investeringar i transportinfrastruktur och olika EU- finansierade program, kategoriseras som övriga utgiftsförändringar. Vidare ingår också den förändring av anslagsbehållningar som följer av skillnaden mellan beräknade anslagsnivåer och prognoser för den faktiska utgiftsförbrukningen. –2023 är det i huvudsak den årliga ökningen av EU-avgiften som förklarar övriga utgiftsförändringar. EU-avgiftens utveckling styrs i stort av den fleråriga budgetramen för EU-budgeten. Statens utgifter beräknas sammantaget kraftigt överstiga den av ursprungliga beslutade budgeten . Detta förklaras av de åtgärder som vidtagits med anledning av det nya coronaviruset. I tabell 7.8 redovisas den aktuella utgifts- prognosen i förhållande till utfallet , den ursprungliga budgeten och regeringens förslag till förändringar i denna. I den nu aktuella prognosen, vilken inkluderar propositionerna Vårändringsbudget , Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset, Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset och ändring av statens budget , uppgår utgifterna inom samtliga utgiftsområden till sammanlagt I statens budget anvisades totalt 1 , vilket inkluderar posten Minskning av anslagsbehållningar. Vårändringsbudgeten , extra ändringsbudgetar samt ändring av budgeten höjer anslagen med totalt 2020. Den största enskilda revideringen av utgifterna avser en uppjustering av prognosen för utgifts- område 25 Allmänna bidrag till kommuner då generella statsbidrag till kommunerna har ökats med . Därutöver är prognosen uppjusterad för utgifts- område 24 Näringsliv med till följd av införandet av ett nytt system för stöd vid korttidsarbete. I detta sammanhang är det dock viktigt att framhålla den stora osäkerhet som föreligger i de prognoser som är av betydelse för denna beräkning. Prognosen för utgiftsområde 14 har justerats upp med framför allt till följd av ökade kostnader för arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. De största övriga förändringarna avser anslag inom utgiftsområdena 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning, 26 Statsskuldsräntor samt 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Utgifter 2019 och 2020 (VÄB) och -0,2 -0,2 Skatt, tull och exekution -0,1 -0,2 -1,4 -1,5 -0,2 -0,2 -0,3 -0,5 Hälsovård, sjukvård och social -0,9 Ekonomisk trygghet vid sjukdom -0,1 Ekonomisk trygghet vid ålderdom -0,1 Ekonomisk trygghet för familjer och -1,3 -0,1 -1,2 -0,1 -1,4 -1,1 -2,2 Kultur, medier, trossamfund och -0,2 -0,1 -0,1 Allmän miljö- och naturvård -0,5 -0,5 -0,1 -0,1 Areella näringar, landsbygd och -0,2 Allmänna bidrag till kommuner -7,1 -7,1 Avgiften till Europeiska unionen -7,3 -16,0 -8,9 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Utfallet har fördelats enligt strukturen i statens budget . 2Enligt den beslutade budgeten (bet. 2019/20:FiU10). 3Enligt förslag i propositionerna Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99) och Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr 2019/20:199–202), Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:207–212) samt ändring av statens budget (bet 2019/20:FiU49, rskr. 2019/20:163–166). Där 0,0 anges kan förslag till ändringsbudget ha lämnats, men beloppet inom utgiftsområdet uppgår totalt till . 4Anvisat på statens budget enligt beslutad budget (bet 2019/20:FiU10) samt förslag enligt fotnot 3. Källa: Egna beräkningar. Diagram 7.1 Skillnad mellan utgifter och ursprungligt anvisade medel i statens budget för vissa utgiftsområden Anm.: Med anvisade medel i statens budget avses finansutskottets sammanställning (bet. 2019/20:FiU10). Källa: Egna beräkningar. Nedan redogörs för de utgiftsområden som redovisas i diagram 7.1, inom vilka de största sammantagna avvikelserna finns mellan denna utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel i statens budget . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Upprevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i statens budget beror främst på att anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård höjs med i ökat stöd till hälso- och sjukvården. Ökningen beror huvudsakligen på ökat statsbidrag till regioner och kommuner med för arbetet med det nya corona- viruset och med för utökad testning av covid-19. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Upprevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel i statens budget beror främst på en höjning av anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader om , då arbetsgivare får ersättning för samtliga sjuklönekostnader . Även individersättning för karensdag ökar utgifterna inom utgiftsområde 10 med . Förslaget innebär att staten tillfälligt ersätter arbetstagare för karensdagen. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Upprevideringen i förhållande till de ursprungligt anvisade medlen beror främst på en ökning av anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd som föreslås höjas med . Det är fler ersättningstagare i arbetslöshetsförsäkringen 2020 jämfört med beräkningen som gjordes i budgetpropositionen till följd av en beräknad högre arbetslöshet och större andel arbetslösa som får ersättning. Även taket för inkomstrelaterad ersättning har höjts vilket påverkar utgifterna. Upprevideringen i förhållande till de ursprungligt anvisade medlen förklaras främst av anslaget 1:22 Stöd vid korttidsarbete som ökas med . Det innebär ett nytt system för stöd vid korttidsarbete, där stöd ska kunna lämnas till arbetsgivare som på grund av tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter behöver införa korttidsarbete. Även anslaget 1:23 Tillfälligt stöd för hyreskostnader för vissa företag ökas med för att delvis kompensera de hyresvärdar som till gett hyresgäster i utsatta branscher en tillfällig rabatt för den fasta hyran. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner Upprevideringen i förhållande till ursprungligt anvisade medel beror på en höjning av anslaget 1:5 Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden. Det generella statsbidraget höjs med . Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Nedrevideringen i förhållande till de ursprungligt anvisade medlen beror på en minskning av anslaget 1:1 Räntor på statsskulden som förklaras av uppreviderade överkurser vid försäljning av realobligationer i samband med obligationsbyten. 7.3Förändring av de takbegränsade utgifterna och 2022 sedan budgetpropositionen I budgetpropositionen presenterade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna . I denna proposition görs en reviderad beräkning. Förändringen i förhållande till den tidigare beräkningen redovisas i tabell 7.9, fördelad på samma förklaringsfaktorer som i avsnitt 7.1. Sammantaget beräknas de takbegränsade utgifterna bli högre 2021 och högre 2022 än bedömningen i budgetpropositionen (se tabell 7.9). Den förklaringsfaktor som främst bidrar till de högre utgifterna är beslutade, föreslagna och aviserade reformer. Även övriga makroekonomiska förändringar och minskning av anslagsbehållningar bidrar till de högre utgifterna. bidrar övriga utgiftspåverkande faktorer till att minska utgifterna, vilket reducerar den totala utgiftsförändringen. Tabell 7.9 Förändring av takbegränsade utgifter och 2022 jämfört med budgetpropositionen Takbegränsade utgifter i budgetpropositionen för Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Reviderad pris- och löneomräkning -1,4 -1,6 1Begreppet volym innefattar ett antal olika slags utgiftsförändringar, till följd av bl.a. antal personer i transfereringssystemen, längden som en person finns i ett transfereringssystem samt förändringar av nivån på styckkostnader i transfereringssystemen som inte direkt kan kopplas till den makroekonomiska utvecklingen. Källa: Egna beräkningar. Beslutade, föreslagna och aviserade reformer Jämfört med budgetpropositionen ökar de takbegränsade utgifterna till följd av beslutade och aviserade reformer (tabell 7.9). I propositionen Vårändringsbudget lämnar regeringen förslag om ändrade anslagsnivåer för innevarande budget- år och aviserar ändrade anslagsnivåer –2023. Dessa förslag och aviseringar sammanfattas per utgiftsområde i tabell 7.10. Även de åtgärder som föreslagits i propositionerna Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av corona- viruset, Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset och ändring av statens budget redovisas i tabellen. Endast större anslagsförändringar redovisas separat inom varje utgiftsområde. Se även avsnitt 8.3 för mer information om budgeteffekterna 2020. Tabell 7.10 Föreslagna och aviserade utgiftsförändringar Stöd till lokal journalistik Skatt, tull och exekution Medel till kostnader för vissa Medel till MSB för informationsinsatser1 Hälsovård, sjukvård och social Finansiering av kapitaltillskott till Apotek Ökad testning för covid-192 Riktade medel till hälso- och sjukvård och Riktade medel till hälso- och sjukvård och Ökade kostnader för sjukvård i framför allt Finansiering av tillskott till Statens Stöd till barn i utsatthet samt våldsutsatta 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom Stöd till egenföretagare vid sjukdom1 Stöd till egenföretagare vid sjukdom Slopat sjuklöneansvar för arbetsgivare1 Slopat läkarintyg från dag 81 administration av individersättning för 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12 Ekonomisk trygghet för familjer och Medel för utökade utgifter för tillfällig 13 Jämställdhet och nyanlända Stöd till barn i utsatthet samt våldsutsatta 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Förkortat medlemsvillkor i a-kassan2 Höjt tak inkomstrelaterad ersättning2 Avskaffade karensdagar i a-kassan2 Medel till a-kassan för att hantera fler Medel till aktivitetsstöd för att hantera fler Förlängd tid i nystartsjobb Fler studenter i högskolan 1:2, 1:3, 1:4 Basår vid universitet och högskola 1:2, 1:3, 1:4 1:2, 1:3, 1:4 1:2, 1:3, 1:4 1:2, 1:3, 1:4 Fler studenter i högskolan Basår vid universitet och högskola Medel till för satsning på 17 Kultur, medier, trossamfund och Stöd till idrott och kultur2 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt