prop · H703108 · 2020-03-25 00:00:00 — 1.Åtgärden ska kunna kopplas till det offentliga och ska finansieras med offentliga medel (offentliga medel). 2.Åtgärden ska vara riktad till vissa verksamheter eller viss produktion (selektivitet). 3.Verksamheter som åtgärden riktar sig till ska bedriva ekonomisk verksamhet (företag). 4.Åtgärden ska ge mottagaren en fördel (gynnande). 5.Åtgärden ska snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och påverka handeln mellan EU:s medlemsstater (konkurrens och samhandel). I begreppet offentliga medel i den första punkten ingår förutom direkta ekonomiska bidrag även bland annat reducerade skatter och icke marknadsmässiga avkastningskrav på statliga bolag. Nästan alla åtgärder som ger ett företag en fördel anses snedvrida konkurrensen. Artikel 107.2 och 107.3 anger under vilka förutsättningar statsstöd får ges. 427 kap. 17 § inkomstskattelagen (1999:1229). 43Regeringskansliet, Årsakt för 2014, Fi 2104/2838 (delvis), . 44Regeringskansliet, Årsakt för , 2010. 45Mejlsvar från , . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N initierade också Svenska skeppshypotek en rättsutredning avseende Skeppshypotekets verksamhet och förhållande till regler om statligt stöd, i detta fall om Svenska skeppshypotek som givare av stöd till rederisektorn. Advokatfirman samt affärsbanken genomförde utredningen.46 Slutsatsen var att den statliga garantin sannolikt inte utgjorde statsstöd. analyserade dock inte Svenska skeppshypotek som mottagare av statsstöd eller om undantaget från inkomstskatt eller avsaknaden av avkastningskrav utgjorde statsstöd. Styrelsens slutsats var att den inte upplevde statsstödsfrågan som ett problem. Anledningen var att Svenska skeppshypoteks långivning och utställande av garantier ansågs ske på marknadsmässiga villkor enligt rättsutredningen.47 konstaterar att frågan om statsstöd och Svenska skeppshypotek har analyserats . tar inte ställning till varken om Svenska skeppshypotek erhåller eller lämnar statsstöd eller inte. Såväl Svenska skeppshypoteks styrelse som representanter för rederier uppger att affärsbankerna blivit allt mer ovilliga att finansiera rederibranschen och då framför allt mindre och medelstora rederier. Därmed har Svenska skeppshypotek kommit att bli allt viktigare finansiär för dessa grupper. Affärsbankerna finansierar ändå indirekt rederier genom att de lånar ut kapital till Svenska skeppshypotek. Det statligt ägda bolaget är en betydande långivare till Svenska Skeppshypotek. Enligt en rättsutredning som lät göra 2010 är det sannolikt att det faktum att Svenska skeppshypotek inte betalar inkomstskatt och saknar avkastningskrav innebär att Svenska skeppshypotek är mottagare av statligt stöd. Detta har inte rapporterats till . tar varken ställning till om Svenska skeppshypotek erhåller eller lämnar statsstöd. 46Svenska , Utredning avseende Svenska skeppshypoteks verksamhet och förhållandet till regler om statligt stöd, Advokatfirman , . 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4 Svenska skeppshypotek och rederierna I följande kapitel beskrivs Svenska skeppshypotek och dess relation och funktion till kredittagarna, det vill säga rederierna. Kapitlet avslutas med sammanfattande iakttagelser. 4.1 Kort om den svenska handelsflottan Antalet svenskflaggade fartyg har minskat . har antalet svenskflaggade fartyg som får sjöfartsstöd halverats.48 finns det drygt 190 svenskflaggade fartyg inom handelsflottan. Därtill finns det drygt 275 fartyg med utländsk flagg som ägs av svenska redare.49 Minskningen beror dels på att fartyg har blivit utflaggade, dels på att den genomsnittliga storleken på fartyg ökat vilket innebär att färre fartyg behövs för att utföra det efterfrågade transportarbetet. Mellan av godsmängden från transporteras med sjöfart till utlandet.50 Av godset i svenska hamnar går till utlandet och inrikes.51 Av godstransportarbetet som genomförs inom står sjöfarten för ungefär 28 procent.52 Enligt branschföreningen arbetar ungefär 10 000 personer på svenskkontrollerade fartyg och ungefär 100 000 personer arbetar i en bredare bemärkelse inom sjöfarten.53 Med svenskkontrollerade menas både svenskägda fartyg och utländska fartyg som hyrts in av ett svenskägt rederi. ägdes den svenska handelsflottan av 133 rederier varav (77 stycken) hanterade godstransporter exempelvis Wisby Tankers och . av ägarna (30 stycken) drev passagerar- eller färjetrafik exempelvis Gotlandsbåten och Stockholms Skärgårdstrafik. Den tredje ägargruppen bestod exempelvis av Hamn och geologiska undersökning som ägde fartyg såsom bogserbåtar, isbrytare och forskningsfartyg. De stod för (26 stycken) av rederierna. (18 stycken) av rederierna hade inte svensk ägare, men ägde svenskflaggade fartyg.54 48Svensk Sjöfart, Den svenska handelsflottan , s.6. 49Svensk Sjöfart, Den svenska handelsflottan . 50Trafikanalys, Svensk sjöfarts internationella konkurrenssituation, . 51Trafikanalys, Sjötrafik 2018 – statistikblad, . 52Trafikanalys, Transportarbete i –2018, . 53Svensk Sjöfart, Svensk Sjöfart: nyckeltal 2016. 54Svensk Sjöfart, Den svenska handelsflottan , bearbetning. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N 4.2 Redare i styrelsen Som tidigare nämnts sitter representanter för rederinäringen i styrelsen för Svensk Skeppshypotek. Denna konstruktion ger fördelen att styrelsen får ledamöter med stor kunskap om den bransch Skepphypoteket verkar mot.55 Nackdelen är en inneboende jävssituation. Dels eftersom Svenska skeppshypotek har rederier med representanter i styrelsen som kunder, dels eftersom ledamöterna från rederinäringen får insyn i sina konkurrenters bolag genom kredit-PM och löpande information. I regleringen av Svenska skeppshypotek framgår att ledamot i styrelsen eller verkställande direktören inte får delta i behandlingen av fråga som rör avtal mellan honom och Svenska skeppshypotek eller i vilken han annars har väsentligt intresse.56 Enligt Svenska skeppshypotek föreligger jäv exempelvis om ledamot/suppleant/vd har ett direkt eller indirekt ägande, är anställd, har styrelseuppdrag, har en väsentlig affärsrelation, bedriver en konkurrerande verksamhet eller har ett nära släktskap med någon av ovanstående i det bolag som har ett ärende för behandling av Svenska skeppshypotek. Med bolag avses här även via ägande besläktade bolag, till exempel moderbolag, dotterbolag. En ledamot i styrelsen eller vd ska själv ge akt på möjliga jäv. Det åligger varje enskild styrelseledamot och vd att i förekommande fall upplysa ordförande om en jävssituation skulle föreligga. När en ledamot/suppleant/vd anser att ett jäv föreligger så får denna person inte vara delaktig i beslut eller ta del av det material som presenteras för Svenska skeppshypoteks styrelse innan beslut fattas. anses föreligga och hindrar ledamot att delta i beslut som avser avtal mellan Svenska skeppshypotek och tredje man om ledamoten i fråga har ett intresse som kan strida mot Svenska skeppshypoteks intressen eller som i övrigt kan påverka dennes beslutsfattande av skäl som är ovidkommande för behandlingen av ärendet som avses. Även i dessa fall ska en ledamot i styrelsen eller vd själv ge akt på möjliga intressekonflikter och får inte fatta beslut i ärenden eller ta del av dokumentation om ärendet.57 har gått igenom samtliga styrelseprotokoll för perioden –2018 för att se hur ofta det har uppstått situationer med jäv och funnit att det skett . Av 77 hanterade kredit-PM anmäldes jäv i 32 fall () enligt berörd styrelseledamot och denne deltog därmed inte i beslutet. I intervjuer med styrelseledamöter och i svar från rederier framkommer att det ses som en fördel att representanter från näringen arbetar i styrelsen. 55Intervjuer med styrelseledamöter, mejlsvar från rederier 5622 § lagen (1980:1097) om . 57Svenska , , , Arbetsordning för styrelsen. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N branschkunskap som är värdefull för Svenska skeppshypotek och låntagarna.58 En styrelseledamot menar att i och med att det råder ett solidariskt ansvar mellan låntagarna bör det finnas representanter från rederisektorn i styrelsen.59 Det finns emellertid också rederier som inte tycker det är lämpligt med redarrepresentanter i styrelsen.60 Svenska skeppshypotek har en relativt omfattande utlåning till de rederier som har representanter i Svenska skeppshypoteks styrelse. av utlåningen till de fyra bolagen som hade en ledamot eller suppleant i styrelsen. har exponeringen minskat betydligt, huvudsakligen på grund av att en styrelseledamot ersatts med en ledamot från ett annat rederi med mindre belåning i Svenska skeppshypotek.61 konstaterar att det finns fördelar för rederibranschen och för Svenska skeppshypotek med att det finns representanter från branschen i Svenska skeppshypoteks styrelse men att det förekommer jävssituationer i samband Låneansökningar från rederier sker initialt genom informella kontakter med Svenska skeppshypotek. Det finns inga standardiserade skriftliga formulär för låneansökningar.62 I granskningen framkommer också att Svenska skeppshypotek saknar statistik över hur många förfrågningar som får avslag respektive beviljas kredit. konstaterar att det därmed inte går att få en överblick över detta samt över orsaken till avslagen på förfrågningar. Eftersom låneansökningarna initialt sker informellt, ofta muntligt, går det inte att följa upp vilka rederier som nekas lån och jämföra dessa med de som beviljas lån. Det går därmed inte att bedöma om vissa rederier förfördelas. Den initiala handläggningen blir svår att följa upp och riskerar att bli personberoende. Svenska skeppshypoteks personal bereder ansökningarna och presenterar de ansökningar som bedöms som riskmässigt och kommersiellt gångbara för styrelsen i form av ett kredit-PM. Styrelsen beslutar om att bevilja eller avslå ansökningar. Om en ansökan beviljas tar Svenska skeppshypoteks vd fram ett förslag till prissättning för styrelsens kreditutskott. beslutar om prissättningen. En riskbaserad prissättning görs inför varje kredit av Svenska skeppshypoteks personal. Dessa bedömningar diskuteras, justeras och fastställs 58Intervjuer med styrelseledamöter, mejlsvar från Älvtank, , mejlsvar från Wisbytankers, 2019-08-2, mejlsvar från Furetank, . 59Intervjuer med styrelseledamöter. 60Mejlsvar från Rederiaktiebolaget , . 61Uppgifter från Svenska skeppshypotek och styrelseprotokoll. 62Intervju med Svenska skeppshypoteks vd , . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N I riskbedömningen tas bland annat hänsyn till rederiets ekonomi, stabiliteten i fartygets kassaflöde och tidigare erfarenheter. En högre risk leder till högre räntesats i offerten till kund.63 De styrelseledamöter som är nominerade av Svensk Sjöfart sitter inte med i kreditutskottet men de tar del av initiala kredit-PM och deltar i kreditbesluten.64 Svenska skeppshypotek lånar upp medel på kreditmarknaden för att finansiera utlåning. Villkoren för upplåningen matchas med utlåningen i löptid, valuta och belopp. Därmed undviks bland annat valutarisker. Marginalen mellan inlåningsräntan och utlåningsräntan blir Svenska skeppshypoteks överskott. Lånen får motsvara av fartygets marknadsvärde, eller om lånet omfattas av förordningen om lån till den mindre skeppsfarten. Det är styrelsen som uppskattar vilket marknadsvärde ett fartyg antas ha. Som underlag för bedömning tar Svenska skeppshypotek in värderingsförslag från externa skeppsmäklare. I normalfallet godkänner styrelsen det värderingsförslag skeppsmäklaren gett.65 Men det förekommer även att en andra värdering tas in från en annan skeppsmäklare. Styrelsen beslutar om fartygens marknadsvärde minst . Svenska skeppshypoteks styrelse fattar även beslut om utlåning enligt förordningen om lån till den mindre skeppsfarten. Lån enligt förordningen om den mindre skeppsfarten sker alltid i kombination med lån från Svenska skeppshypotek. Det finns inga exakta gränser för hur småskalig en verksamhet ska vara för att kunna sägas tillhöra den mindre skeppsfarten. I intervjuer med styrelseledamöter framkommer det också att styrelsen återkommande diskuterar vad begreppet egentligen innebär.66 Det finns fördelar för Svenska skeppshypotek med att det finns representanter från branschen i Svenska skeppshypoteks styrelse men det är inte ovanligt att det uppkommer jävssituationer i samband med kreditbeslut. Eftersom Svenska skeppshypoteks ansökningsförfarande är informellt går det inte att jämföra vilka rederier som får sina förfrågningar beviljade och vilka som avslås. Det saknas en samlad bild över orsakerna till avslagen. Det finns en risk att hanteringen är personberoende. 63Intervjuer med styrelseledamöter. 64Intervjuer med styrelseledamöter. 65Intervjuer med styrelseledamöter. 66Intervjuer med styrelseledamöter. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5 Svenska skeppshypotek och staten I följande kapitel beskrivs Svenska skeppshypotek och dess relation till och funktion i staten. Kapitlet avsluts med sammanfattande iakttagelser. 5.1 Statens styrning och insyn Svenska skeppshypoteks verksamhet är reglerad i lag, men organisationen är i juridisk mening varken ett statligt ägt bolag eller en myndighet. Staten kan endast genom lag reglera verksamheten.67 Därtill är valet av styrelseledamöter ett sätt att påverka. Regeringen beslutar om revisorer för Svenska skeppshypotek och om arvoden till styrelseledamöterna och beviljar styrelsen ansvarsfrihet. Det är återkommande årliga formalia och förefaller inte föregås av några möten med ledamöter eller med revisorerna, till exempel för att få en fördjupad avrapportering som komplement till årsredovisningen.68 Svenska skeppshypoteks lag innehåller inga krav på ekonomiska mål eller avkastning.69 Svenska skeppshypotek förvaltas av avdelningen för bolag med statligt ägande på . Avdelningen arbetar regelbundet med att se över och föreslå ekonomiska mål för de statligt ägda bolagen och dessa redovisas bland annat i regeringens årliga skrivelse till . Regeringen skriver att de ekonomiska målen ger möjlighet att mäta, följa upp och utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå.70 konstaterar dels att Svenska skeppshypoteks verksamhetsform inte ger regeringen samma möjlighet till formell styrning som den har mot statligt ägda bolag, dels att inga ekonomiska mål kan kommuniceras till Svenska skeppshypotek. Svenska skeppshypotek är en sluten verksamhet. Lagstiftningen tillåter varken utdelning eller tillförsel av medel. Allt överskott från verksamheten ackumuleras i Svenska skeppshypoteks reservfond. På så vis särskiljer sig Svenska skeppshypotek från statligt ägda bolag som ska lämna utdelning till staten. Avdelningen för bolag med statligt ägande på har i en majoritet hos de statligt ägda bolagen en representant i styrelsen. fanns det också en departementstjänsteman i Svenska skeppshypoteks 67Riksdagen har dock bemyndigat regeringen att utfärda ytterligare bestämmelser i fråga om lån till den mindre skeppsfarten. Se 5 § tredje stycket lagen (1980:1097) om och förordning (1988:103) om lån till den mindre skeppsfarten. 68Regeringskansliet, Årsakter för 2010–2018. 69Riksdagen skulle i lag kunna ge regeringen ytterligare möjligheter att meddela föreskrifter som rör styrningen av Svenska skeppshypotek. 70Näringsdepartementet, Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N styrelse.71 Anledningen till att det inte längre finns en sådan representant från i styrelsen, hävdar styrelseledamöter, är att det fanns andra engagemang som krävde ägarenhetens fokus och det fanns inte tid för Svenska skeppshypotek.72 Styrelseledamöter menar att det förmodligen är så att så länge verksamheten fungerar väl får den sköta sig själv. konstaterar att regeringens styrning av Svenska skeppshypotek är mycket begränsad. En förändring av verksamhetens inriktning kräver författningsändring och som konstaterats nominerar regeringen i praktiken bara knappt halva styrelsen även om den formellt utser hela. Det saknas möjligheter för regeringen att agera på samma sätt som en ägare. I och med att det inte finns någon departementstjänsteman från i styrelsen, har regeringens insyn och möjlighet till kunskapsinhämtning ytterligare begränsats. uppföljning har bestått av att ta del av årsredovisning och revisionsberättelse, främst för att se om ”ren sådan avgivits”. Insyn och styrning i övrigt har varit i stort sett obefintlig.73 5.2 Det har funnits fler hypotekskassor fanns det vid sidan av också stadshypotekskassa () och allmänna hypoteksbank (). Stadshypoteksrörelsen växte fram . bildades stadshypoteksföreningar i vissa städer och senare tillkom stadshypotekskassa. bildades ursprungligen för att stödja långfristig kreditgivning till bostadssektorn. Organisationen bestod av stadshypotekskassan som ett centralt organ som svarade för upplåningen på kreditmarknaden och 20 stadshypoteksföreningar som skötte utlåningen. Landshypoteket bildades och bestod av allmänna hypoteksbank och tio regionala landshypoteksföreningar. Föreningarna var hypoteksbankens formella ägare och hade till uppgift att lämna lån mot säkerhet till jordbruks-, skogsbruk- och trädgårdsändamål. En statlig utredning föreslog att hypoteksinstituten skulle ombildas till aktiebolag. Motiven var de förändrade förutsättningarna på kreditmarknaden, att säkerställa att alla aktörer stod under samma skatteregler och att bolagsformen är en internationellt erkänd associationsform.74 71Finansdepartementet, Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2012 och 2013. Intervju med tidigare anställd vid . 72Intervjuer med styrelseledamöter. 73Intervju med tidigare anställd vid , . 74Hypoteksinstituten , SOU 1989:103. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tillstyrkte regeringens förslag om ombildning av till ett kreditaktiebolag, AB.75 Enligt var ett skäl till ombildningen att saknade ägare och det därför inte fanns någon som kunde ge kapitaltillskott.76 Aktierna fördelades mellan låntagarna och staten. köpte statens andel och förvärvade hela bolaget 1997. beslutade att också skulle ombildas till ett aktiebolag och ägas av en ekonomisk förening, bildad av de tio regionala hypoteksföreningarna. Även här var ett av motiven att det med en avreglerad kreditmarknad inte längre fanns skäl för staten att ställa garantier till säkerhet för institut inom vissa sektorer och därigenom ge dessa institut en särställning.77 blev bolaget bank med banktillstånd av . Till skillnad från de ovan nämnda hypotekskassorna har Svenska skeppshypotek inte några regionala hypoteksföreningar som låntagare, och är den enda kvarvarande hypotekskassan. 5.3 KPMG:s analys av Svenska skeppshypotek lät göra en så kallad bolagsgenomgång av samtliga statligt ägda bolag.78 Svenska skeppshypotek ingick i analysen trots att det inte är ett bolag. Sammanfattningsvis menade KPMG ”att utifrån en bedömning av Svenska skeppshypotek som sådant och utifrån en övergripande nationell nivå uppfyllde verksamheten inte kriterierna för statligt ägande”.79 På regional nivå ansågs dock verksamheten ha en större betydelse för branschutveckling och sysselsättning. Det gällde främst marknadssegmentet mindre rederier, enligt KPMG. KPMG rekommenderade staten att vidta åtgärder för att undersöka de marknadsmässiga förutsättningarna för en försäljning av Svenska skeppshypotek. Vidare rekommenderade KPMG staten att vidta åtgärder för att möjliggöra en utveckling av Svenska skeppshypoteks verksamhet oavsett framtida ägarförhållanden. Analysen ledde inte till någon förändring av Svenska skeppshypoteks verksamhetsform, eller till en ökad möjlighet för staten att styra verksamheten eller förtydligande om verksamhetens framtida inriktning. 1990/91:190, bet. 1991/92:NU 32, protokoll 1991/92:124. 1991/92:NU 32. 1993/94:216, bet.1993/94:NU 27, protokoll 1993/94:121. 78KPMG, Bolagsgenomgång, . 79KPMG, Bolagsgenomgång, . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N 5.4Mannheimer Swartlings analys av Svenska skeppshypotek På uppdrag av lät man också analysera Svenska skeppshypotek.80 Rapporten överlämnades till . För det första hur Svenska skeppshypotek kunde ombildas till en annan verksamhetsform, företrädesvis ett aktiebolag, och sedan hur en eventuell försäljning skulle kunna genomföras. För det andra om verksamheten var föremål för statsstöd, vilket beskrivs i avsnitt 3.4. 5.4.1 Ombildning av verksamheten kom fram till att aktiebolag är den mest lämpliga verksamhetsformen för Svenska skeppshypotek om verksamheten fortsättningsvis inte ska bedrivas i statlig regi. Rapporten innehåller en detaljerad genomgång av hur en omvandling till ett aktiebolag kan ske. Utredarna menade dock att om staten även i fortsättningen vill bedriva verksamheten finns det ingen anledning att ombilda verksamheten till aktiebolag eftersom Svenska skeppshypotek är befriad från att betala inkomstskatt. Utredarna menade vidare att den delen av Svenska skeppshypotek som administrerar sjöfartsstödet borde tas över av en myndighet om Svenska skeppshypotek skulle bli ett aktiebolag. Detta eftersom det finns begränsningar i vilken verksamhet kreditmarknadsbolag (om Svenska skeppshypotek skulle bli ett sådant) får ägna sig åt och ur den aspekten bedömde det som mindre lämpligt att Svenska skeppshypotek administrerar sjöfartsstödet. konstaterar att analyserna inte har lett till några förändringar av verksamhetsformen. 5.5 Olika tolkningar av regelverken Svenska skeppshypoteks verksamhet är författningsreglerad men i vissa delar har lagstiftningen lett till olika tolkningar. I en formell mening finns det ingen ägare då lagstiftningen inte nämner något om ägande. Det som finns är en skrivning att vid en likvidation ska överskottet tillfalla staten.81 Inom rederinäringen förekommer åsikten att Svenska skeppshypotek i själva verket tillhör låntagarna eftersom dessa, genom det solidariska ansvaret, varit med och byggt upp verksamheten. KPMG menade att det skulle kunna finnas visst lagligt stöd för uppfattningen att reservfonden delvis 80Mannheimer Swartling, Rapport , . 8136 § fjärde stycket lag (1980:1097) om . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tillhör rederierna.82 däremot menade i sin analys att lagen gav en stark presumtion om statligt ägande och att inget i lagens förarbeten antydde att reservfonden skulle tillhöra någon annan än staten.83 I intervjuer med styrelseledamöter påtalar de att lagen och förordningen innehåller begrepp som inte definierats närmare. Centralt för utlåningen är uttrycket en utländsk juridisk person där svenska fysiska eller juridiska personer har ett betydande inflytande eller intresse.84 Övergripande betyder meningen att Svenska skeppshypotek får låna ut till utländska rederier så länge det finns ett betydande svenskt intresse. Svenska skeppshypoteks tolkning av svenskt intresse är att rederiet har svenska ägare eller att fartyget har svensk flagg, trafikerar på svenska hamnar eller att svenska företag chartrar fartyget. konstaterar att vid tolkningen av svenskt intresse uppstår frågan hur stort det svenska ägandet måste vara. Måste rederiet vara helt svenskägt eller räcker det med majoritetsägande eller minoritetsägande? Motsvarande problematik finns i förordningen som anger att lån får ges till den mindre skeppsfarten samt att lånen företrädesvis ska ges till mindre rederier.85 Inget av dessa begrepp definieras närmare och det framgår inte heller om de ska ses som synonyma eller komplementära. Mindre skeppsfart kan syfta på att fartygen ska vara små, men det är också möjligt att även formuleringen mindre skeppsfart syftar på rederierna.