prop · H70391 · 2020-03-10 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2019/20:91 och humanitärt bistånd genom multilaterala Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen ges en samlad redovisning av utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet genom multilaterala organisationer. Det multilaterala systemet och det svenska stödets styrning, omfattning och inriktning beskrivs övergripande. Därefter redovisas, med fokus på några av de för viktigaste organisationerna, mål, verksamhet och resultat inom fyra tematiska områden i regeringens policyramverk: hälsa, utbildning, ekonomisk utveckling och fred. Vidare ges en kortare uppdatering inom fyra områden som regeringen redovisade i sin resultatskrivelse 2018: demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, jämställdhet, miljö och klimat samt humanitärt bistånd. Sammanfattning och slutsatser.......................................................... Bakgrund till skrivelsen ..................................................... Fokus, avgränsningar och genomförande........................... Det multilaterala systemet för utveckling och humanitärt Det multilaterala systemet i genomförande av Reform och effektivisering............................................... Dialog och påverkansarbete ............................................. Svenskar i multilaterala organisationer ............................ Upphandling och svensk export ....................................... Tema: Hälsa inklusive SRHR ......................................................... Globala vaccinationsalliansen (Gavi)............................... Globala fonden för aids, tuberkulos och malaria.............. FN:s program mot hiv och aids ()...................... Tema: Utbildning............................................................................ 6.1FN:s organisation för utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation () .......................................... Global Partnership for Education (GPE).......................... Education Cannot Wait (ECW)........................................ 7 Tema: Ekonomisk utveckling ......................................................... Afrikanska (AfDB)............................ 8 Tema: Fredliga inkluderande samhällen ......................................... 8.4FN:s organisation för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) ................................................... 9 Utveckling på andra tematiska områden ......................................... Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens Miljö och klimat .............................................................. Multilateralt kärnstöd och multi-bi-stöd.......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .......... 2019/20:91 1 Denna skrivelse ger en samlad redovisning av utvecklingssamarbetet och det humanitära biståndet genom multilaterala organisationer, med fokus och 2018. Genom ett ökat finansiellt stöd och aktivt engagemang i de multilaterala organisationerna bedömer regeringen att bidragit både till resultat för människor som lever i fattigdom och förtryck och till att stärka det multilaterala systemet som sådant. Den globala utvecklingen omfattar både positiva och negativa trender multilaterala engagemang bör ses i en vidare internationell kontext där allt fler människor har lyfts ur extrem fattigdom, människors hälsa har förbättrats, fler barn har fått tillgång till utbildning och den ekonomiska tillväxten i många låg- och medelinkomstländer har varit stark. ökar ojämlikheten i världen, vi står inför nya hälsohot, elever går ur skolan utan tillräcklig kunskap och nationalism liksom protektionism ökar. Demokratin är på tillbakagång i många länder och urholkas ofta långsamt men målmedvetet genom nedmontering av rättsstatens institutioner, ifrågasättande av demokratiska principer och hot mot journalister och MR-försvarare. Det civila samhällets utrymme att verka fortsätter att krympa. Mänskliga rättigheter, jämställdhet och inte minst sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) utmanas. Klimatkrisen är nu ett faktum och som den biologiska mångfalden är hotad. Internationella åtgärder för att möta denna utveckling har varit otillräckliga. Fattigdomen är ofta kopplad till konflikter vilka tenderar att bli alltmer utdragna och komplexa. Konflikter, naturkatastrofer och förföljelse, bidrar också till att allt fler människor tvingas på flykt och lever utan tryggad tillgång till livsmedel. Det innebär en stor utmaning att nå det globala hållbarhetsmålet 2 om att utrota hunger . Trots att de problem som kräver gemensamma lösningar blir fler ser regeringen att multilateralismen utmanas av snäva nationella och kortsiktiga intressen. Svenskt stöd har gett konkreta resultat inom prioriterade områden för människor i fattigdom och förtryck I denna skrivelse ligger fokus på fyra områden: hälsa, utbildning, ekonomisk utveckling och fred. Det svenska multilaterala stödet på hälsoområdet, inklusive SRHR, har varit omfattande. Det har bland annat bidragit till att människor fått ökad tillgång till vaccinering, grundläggande mödra- och barnhälsovård samt preventivmedel, liksom till stärkta nationella hälsosystem och åtgärder för att möta globala hälsohot, såsom antimikrobiell resistens (AMR). De olika multilaterala hälsoorganisationerna har samverkat i sina respektive roller och gemensamt räddat många miljoner liv. Inom utbildning har stödet genom såväl FN-organisationer som utvecklingsbankerna och tematiska fonder bidragit till att stärka nationella utbildningssystem och därmed barn och ungdomars, inte minst flickors, tillgång till utbildning. Det multilaterala biståndet har också varit särskilt viktigt för att ge barn i konfliktsituationer tillgång till utbildning. Det multilaterala stödet till inkluderande ekonomisk utveckling har varit brett och lett till bland annat ökad tillgång till infrastruktur (elektrifiering, transport m.m.), ett effektivare jordbruk, nya arbetstillfällen, industrialisering och bättre förutsättningar för låg- och medelinkomstländer att delta i internationell handel. Det har även stärkt kvinnors ekonomiska egenmakt. På fredsområdet har det svenska stödet bidragit till att stärka FN:s fredsbyggandearkitektur och institutioners möjlighet att hantera konflikt så att våld kan undvikas. stöd genom (Sida) och (FBA) till s.k. Peace and Development Advisors har bidragit till att stärka FN:s kapacitet att verka för hållbar fred. Därutöver har en stor del av bankernas och övriga multilaterala organisationers verksamhet skett i länder med konflikt, eller med risk för konflikt, och har där haft en viktig fredsfrämjande roll. har särskilt bidragit till att stärka kvinnors inflytande och meningsfulla deltagande som aktörer för fred och säkerhet med utgångspunkt i resolution . Utifrån medlemskapet i säkerhetsrådet har stärkt sin aktörsroll särskilt inom agendan för kvinnor, fred och säkerhet samt i fråga om klimat och säkerhet. Arbetet för demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet, miljö och klimat har intensifierats och det humanitära biståndet stärkts har också med full kraft fortsatt att stödja det multilaterala arbetet för demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer och drivit på för att samtliga organisationer i sin verksamhet utgår från rättighetsperspektivet. Inom miljö- och klimatområdet ökade sina finansiella bidrag kraftigt och har varit drivande i klimatfondernas styrningsreformer. påverkansarbete för integrering av och fokus på jämställdhet, i linje med den feministiska utrikespolitiken, har satt tydliga spår i de multilaterala organisationernas planer och program. I tillägg har merparten av stödet från regeringens nya tematiska strategi för global jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter kanaliserats genom multilaterala organisationer. Det svenska humanitära biståndet genom multilaterala organisationer har räddat liv, lindrat nöd och upprätthållit mänsklig värdighet för miljoner av världens mest utsatta människor. har också fortsatt att vara en drivande aktör för genomförandet av den internationella överenskommelsen ”Grand Bargain” vars övergripande syfte är att göra det humanitära responssystemet effektivt, transparent och inkluderande. Vidare har medverkat i arbetet med att uppnå ett bättre samspel mellan det humanitära biståndet, det långsiktiga utvecklingssamarbetet och fredsarbetet samt även ett närmande mellan FN-systemet och utvecklingsbankerna i det avseendet. Det multilaterala utvecklingssamarbetet och humanitära biståndet är viktigare än någonsin De multilaterala organisationerna har en central roll för att möta de globala utmaningarna och upprätthålla en regelbaserad världsordning. Detta som genomförare av program, i sin normerande roll, som forum för dialog och som bärare av kunskap. De omfattar FN-systemet, utvecklingsbanker, tematiska fonder och andra organisationer med varierande mandat och inriktning. Dessa är centrala för genomförandet av Agenda 2030, Action Agenda för utvecklingsfinansiering och klimatavtalet från , där inte minst utvecklingsbankerna har en viktig roll att generera den nödvändiga finansieringen, inklusive genom den privata sektorn och innovativa finansieringsmodeller. De multilaterala organisationerna är också hörnstenar inom det humanitära systemet och fredsarbetet. De multilaterala organisationerna har bred närvaro i många länder, inklusive i konfliktländer och sviktande stater, och ett brett uppdrag att arbeta med länders olika utmaningar. Därmed har det multilaterala systemet också en räckvidd och en möjlighet att bidra som går bortom . Organisationerna har överlag också en god kapacitet att åstadkomma resultat i samarbetsländerna, har där ofta en viktig samordnande roll och arbetar nära samarbetsländernas regeringar. Reformer pågår för att göra det multilaterala systemet ännu effektivare Det multilaterala systemet är inte utan utmaningar. Regeringen bedömer att styrning och samordning inom detta skulle kunna förbättras och att effektiviteten varierar mellan organisationer liksom mellan verksamheter i olika länder. Resultatrapporteringens kvalitet skiftar också. Finansieringen är splittrad med alltför liten andel kärnstöd till organisationernas reguljära budget vilket försvårar planering och uppföljning, och i nästa led, resultatrapportering och ansvarsutkrävande. Inom FN har därför generalsekreteraren sjösatt omfattande reformer för att effektivisera verksamheten, framför allt genom bättre samordning på landnivå och stärkt transparens. I gengäld har givarländerna åtagit sig att skapa en mer förutsägbar och flexibel finansiering och öka andelen kärnstöd. Även inom utvecklingsbankerna och de tematiska fonderna pågår olika reformer för att öka effektiviteten och stärka verksamheten. har aktivt drivit på och medverkat till dessa reformer. Den svenska multilaterala finansieringen har ökat, särskilt multi-bi-stöd genom Sida står tydligt upp för multilateralt samarbete och en regelbaserad världsordning. Det har tagit sig uttryck både i ett ökat finansiellt stöd till de multilaterala organisationerna och ett aktivt engagemang inom dessa, inklusive genom EU. Både kärnstöden och bilateralt bistånd som kanaliseras genom multilaterala organisationer (s.k. multi-bi-stöd) har ökat . Det uppgick till vilket utgjorde av det totala biståndet. Av Sidas utbetalningar gick till multilaterala organisationer, en ökning med två miljarder i förhållande till 2017. har även beslutat om fleråriga kärnstöd till vissa organisationer för att skapa bättre förutsägbarhet. Därtill har systematiskt verkat inom givarsamfundet för en ökning av andelen kärnstödsfinansiering och medverkat till strukturerade finansieringsdialoger inom ett antal multilaterala organisationer. I sin granskning av det svenska biståndet 2019 beskrev organisationens för ekonomiskt samarbete och utveckling biståndskommitté (OECD- DAC) som en engagerad förespråkare av multilateralism och uppmärksammade särskilt flexibla finansiering, de fleråriga kärnstöden, samt bredden av multilaterala samarbetspartner och långsiktiga relationer med dessa. Det finansiella stödet har åtföljts av ett aktivt svenskt engagemang och påverkansarbete Regeringen och berörda myndigheter, främst Sida, har verkat för svenska prioriteringar både genom styrelsearbetet och i direkt dialog med organisationerna, såväl centralt som på landsnivå och kopplat till insatser. För FN-organisationerna har de årliga högnivådialogerna varit viktiga för uppföljning, påverkansarbete och dialog. För utvecklingsbankerna har påfyllnadsprocesserna varit avgörande tillfällen för påverkan. Svensk kompetens på olika områden har visat sig efterfrågad av organisationerna och har bidragit till att ses som en respekterad partner. Ökningen av sekonderingar av svenska experter till de multilaterala organisationerna har stärkt det svenska påverkansarbetet och ökat genomslaget för svenska prioriterade frågor och samarbetsområden, som det gett värdefull inblick i organisationerna. Dialogen och påverkansarbetet sker i hög grad i samspel med andra givarländer. Regeringen konstaterar att samstämmighet och ett enat ”Sverige-lag” som agerar parallellt på landsnivå, i styrelser och på hög politisk nivå har varit en framgångsfaktor. De multilaterala organisationsstrategier som beskrivs i denna skrivelse har varit centrala i det avseendet, liksom samstämmigheten och möjligheterna till synergier mellan det bilaterala och multilaterala biståndet. Även om dialog och påverkansarbetet inte innebär några utbetalningar är det resurskrävande för och Sida. har bedrivit en reformpolitik och stått upp för rättighetsfrågorna har särskilt varit pådrivande för den pågående FN-reformen som regeringen bedömer redan börjat ge resultat. har också verkat för integrering av jämställdhet, miljö och klimat och andra tvärfrågor i organisationernas verksamhet, tillämpning av rättighetsbaserade ansatser och att organisationerna står upp för sitt fulla normativa mandat. har stått i frontlinjen i frågor som mött tilltagande motstånd, såsom SRHR, civilsamhällets utrymme och frihandel. Detta har satt tydliga avtryck i organisationernas strategier och arbetssätt liksom i den normativa agendan. har vidare bidragit till att stärka samarbetet mellan de multilaterala organisationerna och EU, vilket bland annat resulterat i gemensamma åtaganden mellan FN och EU i arbetet mot könsbaserat våld. Hållbar upphandling är ytterligare ett område som driver i syfte att bidra till Agenda 2030. kan det också skapa nya affärsmöjligheter för svenska företag som konkurrerar med hållbarhetsargument snarare än låga priser. När missförhållanden inom organisationerna har uppdagats, såsom korruption eller sexuella övergrepp och trakasserier, har agerat kraftfullt, för att komma till rätta med problemen, säkerställa att det finns skydd för dem som rapporterar samt kapacitet att utreda och utkräva ansvar, och inte minst att säkra ett gott ledarskap. De multilaterala organisationerna är centrala inom det internationella utvecklingssamarbetet och humanitära biståndet, både som genomförare av program, för att skapa och upprätthålla normer, som kunskapsorganisationer och som forum för dialog. av det svenska biståndet, motsvarande cirka 30 miljarder kronor, genom multilaterala organisationer. uttalade i sitt betänkande om bistånd genom internationella organisationer (bet. 2015/16:UU7) att det vore önskvärt med en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala Efter att frågan hade behandlats i betänkandet Redovisning av verksamheten i , investeringsbankerna 2014 och 2015 tillkännagav att regeringen bör utveckla redovisningen till av verksamheten i , Världsbanksgruppen samt de regionala utvecklings- och investeringsbankerna, så att fortsättningsvis får en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala utvecklingsorganisationerna (bet. 2016/17:UU7 punkt 1, 2016/17:48). Regeringen lämnade skrivelsen Resultatskrivelse om utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd genom multilaterala organisationer (skr. 2017/18:188), som gav en samlad resultatredovisning av det multilaterala utvecklingssamarbetet och humanitära biståndet. Regeringen tydliggjorde i denna sin avsikt att återkomma med en samlad resultatanalys av arbetet i de multilaterala organisationerna . Därmed ansåg regeringen att tillkännagivandet hade tillgodosetts och således också var slutbehandlat. 2.2Fokus, avgränsningar och genomförande I denna skrivelse ges först en bredare beskrivning av det multilaterala systemet för utveckling och humanitärt bistånd och därefter en redovisning av det svenska stödets inriktning, omfattning och styrning. En redovisning av verksamhet och resultat i förhållande till mål ges på fyra fokusområden: hälsa, utbildning, ekonomisk utveckling och hållbar fred. Dessa är områden i regeringens skrivelse för utvecklingssamarbete och humanitärt bistånd (skr. 2016/17:60) som inte omfattades av skrivelsen 2018. En mer begränsad redovisning ges också av utvecklingen inom demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens principer, jämställdhet, miljö och klimat samt humanitärt bistånd. Dessa behandlades i regeringens förra resultatskrivelse (skr. 2017/18:188) och avsikten är att återkomma till dem i nästa resultatskrivelse. Skrivelsen omfattar stöd till och genom multilaterala organisationer Skr. 2019/20:91 verksamma inom utvecklingssamarbete och det humanitära biståndet, som finansieras genom medel från utgiftsområde 7. Den omfattar både s.k. kärnstöd (icke-öronmärkt stöd till en multilateral organisation) och s.k. multi-bi-stöd (dvs. bilateralt bistånd som förmedlas via en multilateral organisation). Stödet till EU, som definieras som multilateralt bistånd, behandlas inte i denna skrivelse men ingår dock i statistiken för det multilaterala biståndet. Tidsmässigt ligger fokus och 2018, men vissa uppgifter har inkluderats när sådana funnits tillgängliga. I statistiken ingår även vissa tidsserier bakåt i tiden. Resultaten omfattar verksamhet som det svenska biståndet, genom finansiering, dialog och påverkansarbete, har bidragit till att möjliggöra samt effekter av denna verksamhet. Resultaten omfattar såväl vad som levererats genom program m.m. och vad organisationerna uppnått i sin normerande roll. Eftersom det svenska biståndet huvudsakligen ges som kärnstöd eller i samfinansiering med andra, och påverkansarbetet sker i samspel med andra, finns begränsad möjlighet att särskilja vad som är resultat av just det svenska stödet. För att ändå ge en uppfattning om bidrag redogörs för proportionella andel av organisationernas kärnstöd och omfattningen av svenskt påverkansarbete. Huvudsakliga källor har varit statistik från samt svensk rapportering till DAC, de multilaterala organisationernas årsrapporter, utvärderingar samt Sidas årliga rapportering till regeringen. Som en del av arbetet lämnade Sida även en särskild redovisning för det multilaterala bistånd som myndigheten hanterar. De multilaterala organisationernas verksamhet och resultatrapportering skiljer sig åt både kvalitets- och innehållsmässigt vilket försvårar aggregering och jämförelser. Regeringen arbetar löpande i sin dialog med organisationerna för att stärka rapporteringen. 3Det multilaterala systemet för utveckling och humanitärt bistånd Samarbete på multilateral nivå är avgörande för att hitta lösningar till de komplexa utmaningar som världen står inför . FN är centralt för att hantera klimatkrisen, världens konflikter, försvara mänskliga rättigheter och råda bot på ojämlikhet och ojämställdhet i världen. har multilateralismen blivit allt mer ifrågasatt. Det har varit tydligt i såväl generalförsamlingens senaste allmänna debatt som enskilda länders agerande vilket tenderar att försvaga de multilaterala organisationerna. Det multilaterala systemet för utveckling och humanitärt bistånd består av cirka 200 organisationer med varierande storlek, roller, mandat, verksamhetsområden och finansiering. Organisationerna bidrar genom program av olika slag till utveckling och humanitärt bistånd i låg- och medelinkomstländer. De har ofta god förmåga att arbeta kontextspecifikt och en hög nivå av fackkompetens. har en bred närvaro, också i länder där det kan vara svårt att bedriva Inte minst FN har en unik legitimitet och närvaro över hela världen, även i de mest utmanande situationerna och utsatta länderna. Multilaterala organisationer arbetar ofta nära ländernas regeringar och kan föra en nära dialog med dessa. De har också ofta en sammankallande roll på landsnivå, med en bredd av aktörer, vilket ger de multilaterala organisationerna goda påverkansmöjligheter. Utöver programverksamheten har flera multilaterala organisationer en funktion att etablera och upprätthålla normer, internationella regler, avtal Vissa bidrar även till normativ utveckling i utvecklingsländer, genom att stödja nationell kapacitet att utveckla lagstiftning, institutioner och nationella policyer. De multilaterala organisationerna har dessutom en viktig roll som kunskapsorganisationer och forum för policydialog. De multilaterala organisationerna spelar en viktig och ibland avgörande roll när det gäller att uppnå resultat inom så kallade motvindsfrågor, såsom SRHR, yttrandefrihet och demokrati där framför allt FN kan spela en viktig roll som normbärare. Det multilaterala systemets betydelse för arbetet för att uppnå fred och säkerhet är helt centralt. Här är det långsiktiga utvecklingssamarbetet från FN, Världsbanksgruppen, andra utvecklingsbanker och regionala organisationer viktigt inte minst för förebyggande av konflikt och De multilaterala organisationerna har vidare en nyckelroll inom det humanitära biståndet, inklusive i arbetet med att stärka kopplingen mellan humanitärt bistånd, långsiktig utveckling och fredsarbete, samt för samordning och metodutveckling. De multilaterala organisationerna kan förenklat delas in i följande: – FN:s fonder och program arbetar med social och ekonomisk utveckling för fattigdomsminskning. är upprättade av generalförsamlingen och är därmed en del av det De kan vara aktiva inom långsiktigt (), () eller humanitärt bistånd t.ex. (WFP). Normalt finansieras de av frivilliga bidrag från medlemsländerna. – är självständiga internationella organisationer och har hand om det mellanstatliga samarbetet inom bestämda De har ofta ett normativt mandat, det vill säga de kan dra upp riktlinjer och utarbeta normer för, och vara rådgivande till, FN:s medlemsländer. är FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), () och för utbildning, vetenskap och kultur (). normalt genom obligatoriska medlemsbidrag i kombination med frivilliga bidrag från medlemsländerna. –Andra FN-enheter omfattar organ som är del av sekretariatet såsom Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) och FN:s kontor för samordning av humanitär hjälp (OCHA) samt särskilt upprättade organ såsom () och för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women). –Multilaterala utvecklingsbanker är institutioner vars uppdrag är att främja inkluderande utveckling och bekämpa fattigdom. De stöder ekonomisk tillväxt och hållbar utveckling genom lån på förmånliga villkor, gåvor och rådgivning. t.ex. Världsbanksgruppen och regionala utvecklingsbanker. De finansieras huvudsakligen genom delägarkapital och frivilliga bidrag som förhandlas fram vid regelbundna påfyllnadsförhandlingar. En stor del av finansieringen kommer också från bilaterala givares bistånd och kanaliseras framför allt genom utvecklingsbankernas givargemensamma fonder. –Vertikala fonder och finansieringsmekanismer fokuserar på ett specifikt område och finansieras ofta genom frivilliga bidrag från en blandning av aktörer, exempelvis medlemsländer, stiftelser och filantroper, t.ex. Globala vaccinationsalliansen (Gavi), Globala fonden för aids, tuberkulos och malaria (Globala fonden), Globala miljöfonden (GEF) och Global Partnership for Education (GPE).