prop · H703108 · 2020-03-25 00:00:00 — Vad som utgör mindre fartyg eller mindre rederier framgår inte. konstaterar att lagstiftningen inte nämner något om ägande till Svenska skeppshypotek och att det finns möjlighet till olika uppfattningar om hur man ska se på frågan om ägande samt att centrala begrepp i lagstiftningen kan tolkas på olika sätt. 5.6 Fonden har levererat kapital till staten I samband med regeringens översyn 2003 av de statligt ägda bolagens kapitalstruktur fattades beslut om att utdelningar från bolagen skulle överföras till ett särskilt konto i för att förbättra kapitalstrukturen i enskilda bolag. Bland annat beslutades att skulle överföras från Fonden för den mindre skeppsfarten till och att de likvida medlen skulle ersättas med en statlig garanti från Riksgäldskontoret.86 tidigare 82KPMG, Bolagsgenomgång, . 83Mannheimer Swartling, Rapport , . 841 § första stycket lagen (1980:1097) om och 2 § förordningen (1988:103) om lån till den mindre skeppsfarten. 851 § tredje stycket och 3 § tredje stycket lagen (1980:1097) om och 1 och 3 § förordning (1988:103) om lån till den mindre skeppsfarten. 2003/04:128, bet. 2003/04: FiU21, rskr. 2003/04:273. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N hade regeringen beslutat att Fonden skulle leverera av ackumulerad behållning till staten. Motivet var att Fondens dåvarande behållning var relativt stor i förhållande till beviljade lån.87 Motivet till att kapitalet togs ur Fonden är att den lyder under egen förordning som inte omfattas av det korporativa inslaget som finns i Svenska skeppshypotek i och med att låntagarna har ett ömsesidigt begränsat ekonomiskt ansvar vid en likvidation med underskott.88 konstaterar att regeringen har bedömt att den har tillgång till kapitalet i för den mindre skeppsfarten och att det därmed funnits möjlighet för verksamheten att leverera kapital till staten. 5.7Diskussion med om ändring i uppdraget beslutade Svenska skeppshypoteks styrelse att tillsätta en arbetsgrupp för att se över möjligheten till ökad samhällsnytta.89 Styrelsen ansåg bristen på pantvårdande möjligheter och avsaknaden av förfinansiering som begränsningar i uppdraget. Efter förslag från arbetsgruppen beslutade styrelsen att skicka en hemställan om lagändring till den 11 mars 2015.90 I den begärde styrelsen att Svenska skeppshypotek skulle få gå över lånegränsen på av fartygets värde för att bevara och förbättra värdet på panten. träffade styrelseordförande för den dåvarande statssekreteraren och diskuterade återigen förslaget om att finansiera något friare samt den då planerade marknadsupplåningen. var positivt till en justering av uppdraget och skulle undersöka vilka åtgärder som borde vidtas. Besked i frågan ansågs kunna komma . Möjligheterna till obligationsupplåning var redan reglerad i lagen och hade därmed inget att anföra på det.91 I en mejlkonversation mellan styrelsens ordförande och ansvarig statssekreterare framkommer också att besked om klarhet om uppdrag har dröjt . ”Vårt möte ägde rum för sedan, utan återkoppling. Tystnaden är även i övrigt rätt kompakt.”92 Styrelsen beslöt93 emellertid att återkalla sin hemställan 1998/99:1, bet. 1998/99: FiU11, snabbprotokoll 1998/99:27. 88Intervju med styrelseledamot. 90Svenska skeppshypotek, Hemställan om lagändring i Lag (1980:1097) om , . 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N eftersom den ansåg att en process för att ändra verksamhetens uppdrag skulle verka försvårande på en obligationsupplåning.94 Regeringens möjlighet till styrning utifrån nuvarande regelverk är begränsad. konstaterar att det har gått regeringen initierade genomgångar av Svenska skeppshypotek och verksamheten har fortfarande inte fått några slutliga besked om dess framtida uppdrag och inriktning. De styrande författningarna innehåller oklarheter och ger upphov till olika tolkningar. Regeringen har fattat beslut om att Fonden för den mindre skeppsfarten ska dela ut kapital till staten. Regeringen har genom att inte ha en departementstjänsteman från i Svenska skeppshypoteks styrelse begränsat sin möjlighet till insyn i verksamheten. Regeringens engagemang i Svenska skeppshypotek har varit litet. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N 6 Slutsatser och rekommendationer Syftet med den här rapporten har varit att granska om Svenska skeppshypotek har en lämplig verksamhetsform. sammantagna bedömning är att så inte är fallet, huvudsakligen eftersom verksamhetsformen inte medger regeringen en tillfredsställande grad av kontroll och styrning, samt att den medför att Svenska skeppshypotek har ett antal potentiella fördelar gentemot kommersiella aktörer på marknaden. 6.1Svenska skeppshypoteks verksamhetsform är ändamålsenlig men inte lämplig har inte identifierat någon faktor som talar för att Svenska skeppshypoteks verksamhetsform inte skulle vara ändamålsenlig för dess syfte vid bildandet, nämligen att ge krediter till rederibranschen som bedömdes ha ett särskilt behov av modernisering och som annars skulle ha svårt att Svenska skeppshypoteks funktion har fått ökad betydelse efter finanskrisen –2009 eftersom affärsbankernas intresse för rederier minskade betydligt efter krisen. Därmed bedömer att Svenska skeppshypoteks funktion som kreditgivare för små och medelstora rederier som annars haft svårt att få finansiering har blivit viktigare. har beslutat att den huvudsakliga verksamhetsformen i staten ska vara myndighet men att det kan vara motiverat att bedriva verksamhet i en privaträttslig form, till exempel aktiebolag. Det gäller särskilt för konkurrensutsatt verksamhet. bedömer därför att Svenska skeppshypotek med sin unika verksamhetsform är en udda fågel i staten. Svenska skeppshypoteks förutsättningar att konkurrera på marknaden skiljer sig från andra kommersiella aktörer på tre punkter. För det första är Svenska skeppshypotek befriad från att betala inkomstskatt. För det andra behöver Svenska skeppshypotek inte lämna utdelning till en ägare. För det tredje saknar Svenska skeppshypotek krav på avkastning från en ägare. Det innebär sammantaget att Svenska skeppshypotek kan ha vissa konkurrensfördelar gentemot befintliga och potentiella konkurrenter. Det innebär också att Svenska skeppshypotek kan vara mottagare av statsstöd. tar inte ställning till om det är fallet eller inte, men konstaterar dels att frågan aktualiserats , dels att det är som avgör om något är statsstöd eller inte, men att ingen anmälan dit skett. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bland hypotekskassorna är Svenska skeppshypotek ensamt kvar i staten. Både Stadshypoteket och Landshypoteket bolagiserades och privatiserades . Hypotekskassorna bildades med kreditregleringar och deras syfte var att säkra kreditgivningen till sektorer som bedömdes ha särskilda behov, framför allt av modernisering. I och med avregleringen av finansmarknaden försvann kreditrestriktionerna och därmed också hypotekskassornas ursprungliga syfte. har låtit analysera Svenska skeppshypotek bland annat med fokus på verksamhetsformen. Det har emellertid inte resulterat i någon förändring av verksamhetsformen. 6.2Staten saknar tillfredsställande möjligheter för styrning och regeringen har saknat engagemang Möjligheterna för staten att styra Svenska skeppshypotek begränsas av verksamhetsformen. Regeringen kan styra genom att utse styrelseledamöter och genom att ändra lagstiftningen. Några andra möjligheter finns inte . Dessa två styrmetoder har nackdelar, dels för att regeringen av hävd bara nominerar tre av styrelsens sju ledamöter, dels för att författningarna innehåller begrepp som kan tolkas olika. Därtill har i praktiken låtit Svenska skeppshypotek leva sitt eget liv. Svenska skeppshypoteks juridiska konstruktion gör att det inte passar in i den styrningsmall som utvecklats av för styrning av statligt ägda aktiebolag. Vidare bedömer att regeringens engagemang i verksamheten har varit lågt trots upprepade initiativ till kontakt från Svenska skeppshypotek. Regeringen har inte heller haft någon departementstjänsteman från i styrelsen . Om Svenska skeppshypotek vore ett statlig ägt aktiebolag skulle regeringen kunna utnyttja bolagsordningen för den långsiktiga styrningen av ändamålet, och ägardirektiv för den årliga styrningen inklusive ekonomiska mål. Det skulle därmed, menar , kräva ett större engagemang från regeringen för verksamheten och betona vikten av verksamheten. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N 6.3 Risk för ineffektiv verksamhet har beslutat om att statlig verksamhet bland annat ska präglas av effektivitet. Svenska skeppshypotek är en sluten verksamhet. Lagstiftningen innehåller varken skrivningar om utdelning eller om ekonomiska tillskott till verksamheten. Därmed ger Svenska skeppshypotek, till skillnad från statligt ägda bolag, inte någon utdelning till staten. Det finns inte heller något avkastningskrav från statens sida. En verksamhet som bedrivs med begränsad insyn, begränsad styrning och utan krav på avkastning har inga yttre krav på effektivitet. Därför finns det risk att en sådan verksamhet blir ineffektiv, menar . Svenska skeppshypotek har en stor kapitalbas i förhållande till sin utlåning. Det innebär att avkastningen på kapital blir relativt låg. Med dagens kapitalbas skulle Svenska skeppshypoteks utlåning kunna vara ungefär större och fortfarande vara inom gränsen för verksamhetens författning. Det kan finnas skäl till att ha mer kapital än vad lagen kräver, framförallt för att kunna expandera verksamheten och att kunna hålla inlåningsräntan låg men denna överkapitalisering innebär i viss mån ett ineffektivt resursutnyttjande. Med den nuvarande lagstiftningen finns det ingen möjlighet för staten att ta utdelning ur Svenska skeppshypotek och bedömer att det finns en risk för att det kan vara svårt att upprätthålla en effektiv resursallokering. övergripande bedömning är att Svenska skeppshypotek inte har en lämplig verksamhetsform. Därför rekommenderar regeringen att: •se över verksamhetsformen och ta explicit ställning till den, där en annan möjlig form är aktiebolag, •låta utreda om Svenska skeppshypotek är föremål för statsstöd. 38R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Europeiska unionens officiella tidning, och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 (tillsynsförordningen), . Europeiska unionens officiella tidning, Konsoliderad version av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, artikel 107, . , Hypoteksinstituten , SOU 1989:103, . Förordning (1988:103) om lån till den mindre skeppsfarten (Jfr prop. 1987/88:25, NU 1987/88:12, rskr. 1987/88:112) Förordningen (1965:139) om och Skeppsfartens sekundärlånekassa, m.m. Förordningen (1970:68) om tillsyn över . Förordningen (nr 129) angående . Inkomstskattelag (1999:1229), (Prop. 1999/2000:2, 1999/2000:9, 1999/2000:15, bet. 1999/2000: SkU2, 1999/2000: SkU5, 1999/2000: SkU8, rskr. 1999/2000:117). Lag (1980:1097) om (Prop. 1980/81:58, NU 1980/81:21, rskr. 1980/81:110). Proposition Angående omorganisation av , m.m. (Prop. 1965:99, bet. BaU 1965:38, rskr. Proposition Budgetpropositionen (Prop. 1998/99:1, bet. 1998/99: FiU11, snabbprotokoll 1998/99:27). Proposition Förslag till förordning angående m. m. 1929 (Kungl. Maj:ts proposition Nr 160, utlåtande Nr. 33, skrivelse Nr. Maj:ts proposition med förslag till lag om ändring i förordningen (1965:139) om (Prop. 1971: 76, bet. NU 1971:18). Maj:ts proposition nr 1963 till angående ändring av viss bestämmelse om Svenska verksamhet, m. m. Proposition Lag (1987:1225) om ändring i lagen (1980:1097) om (Jfr prop. 1987/88:25, NU 1987/88:12; rskr. 1987/88:112) R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N Proposition Lag om statsbudgeten (Prop. 1995/96:220, bet. 1996/97: KU03, snabbprotokoll 1996/97:25). Proposition med förslag om tilläggsbudget i till statsbudgeten för /88 (Prop. 1987/88:25, bet. 1987/88: NU12, rskr. 1987/88:112). Proposition Medel från Fonden för den mindre skeppsfarten (Prop. 2003/04:128, bet. 2003/04: FiU21, rskr. 2003/04:273). Proposition Om ombildning av (Prop. 1990/91:190, bet. 1991/92:NU 32, protokoll 1991/92:124). Proposition Ombildning av (Prop. 1993/94:216, bet.1993/94:NU 27, protokoll 1993/94:121). Propositionen Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst (Prop. 1997/98:136, 1997/98: KU31, rskr. 1997/98:119). Utredningar, statistik och publicerade handlingar , Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2012, Fi 2013:5, . , Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande 2013, Fi 2014:3, . , föreskrifter om rapportering av internt bedömt kapitalbehov, FFFS 2014:13, . , Statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande 2017, N2016.53, . Svensk exportkredit, årsredovisning 2014. Svensk Sjöfart, Den svenska handelsflottan , content/uploads/2015/08/Den-svenska-handelsflottan-2016.pdf Svensk Sjöfart, Svensk Sjöfart: nyckeltal 2016, sjofart-i-korthet/sjofarten-i-siffror/ hämtat . , Svenska skeppshypotek 1929–2014, 2014. Trafikanalys, Sjötrafik 2018 – statistikblad, . Trafikanalys, Svensk sjöfarts internationella konkurrenssituation, . Trafikanalys, Transportarbete i –2018, . 40R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Övrigt, ej publicerade handlingar Intervju med tidigare anställd vid , . Intervju med Svenska skeppshypoteks vd . Intervjuer med styrelseledamöter. Intervju med Svenska skeppshypoteks vd . KPMG, – Bolagsgenomgång, . , – Rapport, . Mejl från Svenska skeppshypotek . Mejl från Svenska skeppshypotek . Mejlsvar från Rederiaktiebolaget . Mejlsvar från Chartering . Mejlsvar från Furetank . Mejlsvar från , . Mejlsvar från Wisbytankers . , Årsakter för , 2010–2018. , Arbetsordning för styrelsen, utfärdad av styrelsen , senast ändrad . , Hemställan om lagändring i Lag (1980:1097) om , . , Lånepolicy, utfärdad av styrelsen senast ändrad . , Marknadsvärden kapitalskulder per , internt material. , Utredning avseende Svenska skeppshypoteks verksamhet och förhållandet till regler om statligt stöd, Advokatfirman , Telefonintervju på Nordea , . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N 42R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.Är ni kund hos ? 2.Är ni kund hos någon annan bank eller finansiellt institut? 3.Anser ni att Svenska verksamhet skiljer sig från andra banker eller finansiella institut verksamma på sjöfartsmarknaden? 4.Anser ni att lånevillkoren erbjuder skiljer sig från andra banker och finansiella institut? I sådant fall hur? 5.Anser ni att det är enklare att få lån hos än hos andra banker och finansiella institut? 6.Utgör det ett problem att det sitter redare i Svenska styrelse och att dessa får ta del av eventuellt känslig information 7.På vilket sätt anser ni att är betydelsefull för svensk rederinäring? 8.Om inte funnits, hur hade ni finansierat er då? 9.Skiljer sig bankernas förutsättningar från avseende deras kompetens att bedöma investeringar i rederibranschen åt? I så fall hur? R I K S R E V I S I O N E N bildades av staten 1929. Genom att förbättra rederiers tillgång till långfristiga krediter hoppades statsmakterna bidra till en modernisering av den svenska fartygsflottan. har en unik verksamhetsform och är den enda kvarvarande hypotekskassan i staten, efter att Stadshypoteket och Landshypoteket privatiserades . har granskat om Svenska verksamhetsform är ändamålsenlig och lämplig. Granskningen finner att verksamhetsformen är ändamålsenlig för dess övergripande syfte att ge krediter till rederier. Däremot bedöms verksamhetsformen vara olämplig av flera skäl. För det första eftersom verksamhetsformen inte ger regeringen tillräckliga möjligheter till styrning och kontroll av Svenska verksamhet. För det andra för att verksamhetsformen och lagstiftning ger konkurrensfördelar i förhållande till andra aktörer verksamma på marknaden. Fördelarna handlar dels om att verksamheten är befriad från att betala inkomstskatt, dels att det saknas krav på avkastning från någon ägare. Trots att tidigare utredning påtalat att dessa konkurrensfördelar kan vara en form av statsstöd har de inte rapporterats till . rekommenderar att regeringen genomför en översyn av Svenska verksamhetsform och att utreda om är mottagare av statsstöd. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om