prop · H703132 · 2020-03-19 00:00:00 — Det bör därför regleras i SFB att regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning i 13 kap., sjukpenning och karens i 27 och 28 kap., smittbärarpenning i 46 kap. och om handläggning av ärenden i 110 kap. Behovet av skyndsamhet och flexibilitet motiverar att det bör överlämnas till regeringen att lämna föreskrifter på de aktuella områdena. Eftersom har meddelat föreskrifter på regeringens restkompetensområde bör genom upplysningsbestämmelser markera att regeringen trots lagregleringen ska kunna meddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna på området. I inledningen av en sjukperiod ska ett karensavdrag göras från sjukpenningen. Vid mer allmän spridning av en samhällsfarlig sjukdom som covid-19 kan det finnas skäl att göra undantag i SFB från reglerna om karens. Det är önskvärt att sjuka inte går till arbetet. Det finns annars risk att smitta sprids till arbetskamrater och andra som individen kommer i kontakt med och vid resor till och från arbetet. Särskilt allvarligt är det om smittan sprids inom hälso- och sjukvården eller i omsorgen av personer som tillhör riskgrupper. Även vissa anställda som inte har rätt till sjuklön enligt lagen (1991:1047) om sjuklön, förkortad SjL, och arbetslösa bör omfattas. Även egenföretagare bör kompenseras för upp till och med . De flesta arbetstagare har av en sjukperiod rätt till sjuklön. I SjL regleras arbetsgivarens skyldighet att lämna sjuklön till en arbetstagare vid sjukfrånvaro från arbete hos arbetsgivaren. För en arbetstagare som har rätt till sjuklön ska vid sjuklöneperiodens inledning göras ett karensavdrag från sjuklönen. Regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, bör kunna föreskriva om kompensation i form av sjukpenning till försäkrade som får ett sådant karensavdrag. Med smittbärare avses enligt 46 kap. 3 § SFB en person som har eller kan antas ha en smittsam sjukdom utan att ha förlorat sin arbetsförmåga till följd av sjukdomen, den som för eller kan antas föra smitta utan att vara sjuk i en smittsam sjukdom och den som i annat fall har eller kan antas ha varit utsatt för smitta av en samhällsfarlig sjukdom utan att vara sjuk i en sådan sjukdom. En smittbärare har rätt till smittbärarpenning om han eller hon måste avstå från förvärvsarbete på grund av beslut enligt bland annat smittskyddslagen (2004:168) eller läkarundersökning eller hälsokontroll som smittbäraren genomgår utan föregående beslut och som syftar till att klarlägga om han eller hon är smittad av en allmänfarlig sjukdom. Ett beslut enligt smittskyddslagen kan t.ex. vara förhållningsregler avseende inskränkningar som gäller arbete. I ett läge med hög risk för spridning av en samhällsfarlig sjukdom kan förutsättningarna för att beviljas smittbärarpenning behöva ändras. Det kan t.ex. handla om att ändra kraven på de handlingar som ska bifogas en ansökan om smittbärarpenning. Sådana bestämmelser bör regeringen . 2019/20:132 kunna besluta om genom en förordning. I huvuddelen av de fall då tillfällig föräldrapenning betalas ut är barnets sjukdom eller smitta den konkreta orsaken till att föräldern behöver avstå från förvärvsarbete. I ett läge med hög risk för spridning av en samhällsfarlig sjukdom kan antalet situationer som kan ge rätt till tillfällig föräldrapenning behöva utökas. Det kan exempelvis handla om att ändra krav på läkarutlåtande i vissa situationer. Sådana bestämmelser bör regeringen kunna besluta om genom en förordning. I 110 kap. SFB finns bestämmelser om handläggning av ärenden. Om regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, vid en extraordinär händelse i fredstid, meddelar kompletterande föreskrifter om karens, smittbärarpenning eller tillfällig föräldrapenning, kan det finnas skäl att införa särskilda föreskrifter som underlättar handläggningen för såväl den enskilde som för . Det kan t.ex. handla om särskilda bestämmelser om anmälan och ansökan. Sådana bestämmelser bör regeringen kunna besluta om genom en förordning. 6.2Förslag om ändring i föräldraledighetslagen Regeringens förslag: Om föräldraledighet inte kan anmälas till arbetsgivaren minst före ledighetens början och rätten till ledigheten grundar sig i att arbetstagaren får eller skulle ha haft rätt till förmånen på grund av föreskrifter som meddelats enligt socialförsäkringsbalken vid extraordinära händelser i fredstid, ska ledigheten anmälas . Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: Av 8 § föräldraledighetslagen (1995:584) framgår att en arbetstagare har rätt till ledighet med tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. SFB. Enligt 13 § andra stycket föräldraledighetslagen ska en arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet enligt 8 § anmäla ledigheten till arbetsgivaren minst före ledighetens början. Om ledigheten beror på sjukdom eller smitta gäller dock inte någon anmälningstid. I avsnitt 6.1 föreslås en bestämmelse som gör det möjligt för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att vid extraordinära händelser i fredstid meddela kompletterande föreskrifter om rätt till tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. SFB. Om regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar sådana föreskrifter, kan omständigheterna vara sådana att det är orimligt att kräva att ledigheten ska anmälas minst före ledighetens början. I sådana situationer bör anmälan göras så snart det är 2019/20:132 möjligt. En ändring med denna innebörd föreslås därför i 13 § föräldraledighetslagen. 6.3Förslag om ändring i lagen om sjuklön Regeringens förslag: En arbetstagare ska inte behöva styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare . Bestämmelser om detta ska tas in i lagen om sjuklön. Regeringen ska bemyndigas att meddela föreskrifter som avviker från bestämmelserna om arbetsgivarens rätt till ersättning för sjuklönekostnader i lagen om sjuklön. Sådana föreskrifter ska endast få meddelas vid extraordinära händelser i fredstid. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget. , och Kommuner och Regioner (SKR) påpekar dock att ett undantag från krav om läkarintyg innebär att arbetsgivaren saknar underlag för att bedöma frånvarons giltighet och försvårar möjligheterna att planera och vidta rehabiliteringsinsatser på arbetsplatsen. påpekar vidare att arbetsgivares ökade sjuklönekostnader bör ersättas av staten. Skälen för regeringens förslag: De flesta arbetstagare får ersättning av en sjukperiod i form av sjuklön från arbetsgivaren. En samhällsfarlig sjukdom som covid-19 kan få ökad spridning om många människor, med eller utan symptom på virussjukdom, uppsöker hälso- och sjukvården för att få intyg om nedsatt arbetsförmåga. Belastningen på hälso- och sjukvården behöver begränsas så att de som är i behov av vård kan få det. I syfte att motverka spridning av covid-19 föreslår regeringen ändringar i SjL som innebär att arbetstagaren inte längre ska behöva styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare. Denna ordning bör enligt regeringens mening tillämpas . Regelverket är av extraordinär karaktär. Regeringen bör därför ges rätt att bestämma när regelverket ska upphöra att gälla och de tidigare bestämmelserna om intyg åter träda i kraft. Några remissinstanser, bl.a. , påpekar att möjligheten att kontrollera frånvarons giltighet försvinner och att rehabiliteringsinsatser för arbetstagarna försvåras, om kravet på läkarintyg tas bort. Dessa aspekter måste dock vägas mot den extraordinära situation som orsakas av samhällsspridningen av covid-19. Regeringen anser att det är motiverat att ta bort kraven på läkarintyg i lagen om sjuklön för att minska risken för ytterligare smittspridning och avlasta hälso- och sjukvården. Vidare kan arbetsgivarnas kostnader för sjuklön bli mycket betungande då även andra konsekvenser av ett utbrott av en samhällsfarlig sjukdom påverkar arbetsgivarna. Det finns skäl att införa bestämmelser för att minska arbetsgivarens kostnader för sjuklön. Regeringen bör därför bemyndigas att meddela föreskrifter som avviker från bestämmelserna om arbetsgivarens rätt till ersättning för sjuklönekostnader (17–17 d §§). gas att meddela sådana föreskrifter endast vid extraordinära händelser i Prop. 2019/20:132 fredstid. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Ändringarna i lagen om sjuklön ska dock tillämpas för tid . För tid ska de äldre bestämmel- serna fortfarande gälla. Remissinstanserna: påpekar att undantaget från kravet på läkarintyg bör vara tidsbegränsat. Övriga remissinstanser yttrar sig inte särskilt i frågan. Skälen för regeringens förslag: De nya bestämmelserna bör träda i kraft vid tidigast möjliga tidpunkt, vilket bedöms vara . Som framgår ovan bör dock det ändrade regelverket för sjuklön tillämpas för tid . För tid före bör det äldre regelverket om läkarintyg fortfarande gälla. Detta bör framgå av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna. påpekar att undantaget från kravet på läkarintyg bör vara tidsbegränsat. Regeringen har förståelse för synpunkten men anser att det bör avvaktas tills situationen kan utvärderas att ange ett slutdatum. I stället bör regeringen ges möjlighet att föreskriva när de äldre bestämmelserna om läkarintyg åter ska införas (se avsnitt 6.3). De förslag som lämnas i detta avsnitt syftar till att bidra till minskad smittspridning och därigenom öka skyddet för befolkningen och viktiga samhällsfunktioner, förstärka försäkringsskyddet för berörda individer och att minska kostnaderna för arbetsgivare. Åtgärder genomförs för att minska risken för både de kortsiktiga och långsiktiga konsekvenser som skulle kunna uppstå för samhället om inte åtgärderna genomförs. Konsekvenser för statens budget Regeringen har aviserat att karensavdraget, från och med denna dag, tillfälligt slopas genom att staten betalar ersättning till den försäkrade för i sjukfallet. Även egenföretagare bör ersättas genom att de får en schabloniserad sjukpenning för dag 1–14. beskrivna åtgärderna bör i första hand gälla till och med . Kostnaden för detta beräknas uppgå till varav 1 700 avser ersättning för karensavdraget och 100 miljoner kronor avser ersättning till egenföretagare dag 1–14. aviserade regeringen ett åtgärdspaket som bl.a. innebär att staten tillfälligt bör ta kostnaden för alla sjuklönekostnader Vidare föreslås i denna proposition att kravet på läkarintyg från och med den åttonde kalenderdagen i sjuklöneperioden upphävs temporärt vilket bedöms kunna 2019/20:132 öka sjuklönekostnaderna. Kostnaden för att kompensera arbetsgivarna för sjuklönekostnaderna beräknas till . Redan med nuvarande lagstiftning antas antalet individer med rätt till smittbärarpenning öka. Vid t.ex. ändrade krav på vilka handlingar som ska bifogas en ansökan antas utgifterna komma att öka ytterligare. Regeringen lämnar därför förslag om att resurserna för smittbärarpenning ökas med . Förslaget om möjlighet att utfärda föreskrifter om ändrade bestämmelser för tillfällig föräldrapenning innebär att det även på detta område finns en beredskap att vid behov vidta åtgärder, vilka skulle kunna öka statens utgifter. Beroende på nyttjandegrad och den närmare utformningen av föreskrifterna beräknas utgifterna öka med . Beräkningarna är behäftade med stor osäkerhet. De förslag som lämnas bedöms innebära både administrativa och ekonomiska konsekvenser för . Sammantaget bedömer regeringen att förslagen medför en ökning av förvaltningskostnaderna. föreslås därför tillföras ytterligare , se avsnitt 8. Regeringen avser att följa utvecklingen av detta. Förslagen innebär att regeringen ges bemyndigande att utfärda föreskrifter om undantag från bestämmelserna i lagen om sjuklön och socialförsäkringsbalken bland annat i syfte att minska arbetsgivarnas kostnader. Vidare är bedömningen att de ändringar som kommer att göras med stöd av bemyndigandena kommer att få en utformning som inte medför någon ökad administration för arbetsgivare. Mot bakgrund av att de åtgärder som kan komma att vidtas med stöd av de förslag som lämnas i denna proposition är av tillfällig karaktär är bedömningen att åtgärderna inte har några betydande konsekvenser för jämställdheten. Förslaget till lag om ändring i Paragrafen, som är ny, innehåller en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna om tillfällig föräldrapenning i 13 kap., sjukpenning och karens i 27 och 28 kap., smittbärarpenning i 46 kap. och handläggning av ärenden i 110 kap. Om undantag från bestämmelserna i 13, 27, 28 eller Prop. 2019/20:132 46 kap. görs kan även undantag avseende bestämmelser om ansökan, anmälan och utredning m.m. i 110 kap. behöva göras. Föreskrifter enligt bestämmelsen kan regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer endast meddela vid extraordinära händelser i fredstid. Med en sådan händelse avses en händelse som avviker från det normala, innebär en allvarlig störning eller överhängande risk för en allvarlig störning i viktiga samhällsfunktioner och kräver skyndsamma insatser, jfr 1 kap. 4 § lagen (2006:544) om kommuners och regioners åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Det kan t.ex. handla om en pågående smittspridning av en samhällsfarlig sjukdom. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Paragrafen, som är ny, innehåller en upplysningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om att ersättning i form av sjukpenning ska lämnas till en försäkrad som får ett karensavdrag enligt 6 § andra stycket lagen (1991:1047) om sjuklön. Eftersom ersättning lämnas i form av sjukpenning innebär det att övriga bestämmelser i socialförsäkringsbalken om sjukpenning kommer att bli tillämpliga om inte undantag har meddelats i en föreskrift enligt 2 kap. 5 a §. Bestämmelserna i lagen om sjuklön påverkas inte av den nya paragrafen utan ska tillämpas på samma sätt som . Föreskrifter enligt bestämmelsen kan regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer endast meddela vid extraordinära händelser i fredstid. Se kommentaren till 2 kap. 5 a § vad gäller begreppet extraordinära händelser i fredstid. Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Enligt bestämmelsen träder lagen i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 6.4. 6.6.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Paragrafen är ny och innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter som avser arbetsgivarens rätt till ersättning för sjuklönekostnader (jfr 17–17 d §§). Enligt första stycket får regeringen meddela föreskrifter om undantag från de begränsningar i rätten till ersättning för sjuklönekostnader som anges i 17 §. Vidare bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om avvikelser från vad som sägs i 17 b § andra stycket. bestämmelsen reglerar bl.a. tidpunkten för beslut om 2019/20:132 ersättning för sjuklönekostnader. Regeringen bemyndigas även att meddela föreskrifter om de ytterligare undantag från 17 a–17 d §§ som föranleds av föreskrifter om undantag från 17 § eller avvikelser från 17 b § andra stycket. Av andra stycket framgår att regeringen får meddela föreskrifter enligt bestämmelsen endast vid extraordinära händelser i fredstid. Se kommentaren till 2 kap. 5 a § socialförsäkringsbalken vad gäller begreppet extraordinära händelser i fredstid (avsnitt 6.6.1). Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Paragrafen reglerar sjukanmälan och sjukintyg. Första stycket avser sjukanmälan och är oförändrat. De två första meningarna i andra stycket tas bort. Ändringen innebär att en arbetstagare inte längre behöver styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare från och med den sjunde kalenderdagen efter dagen för sjukanmälan (jfr även andra och fjärde punkterna i övergångsbestämmelserna). Tredje stycket tas bort. Den tidigare bestämmelsen i stycket innebar att arbetsgivaren inte behövde betala sjuklön, om arbetstagaren inte iakttagit vad som ålagts honom i ett beslut enligt 10 §. Den paragrafen upphävs. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Enligt första punkten träder lagändringarna i kraft . Av andra punkten framgår att bestämmelserna i 8 § i den nya lydelsen ska tillämpas för tid . Efter behöver således inte arbetstagaren ha styrkt nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare från och med den sjunde kalenderdagen efter dagen för sjukanmälan. För tid före gäller fortfarande bestämmelserna i 8 § i den äldre lydelsen, se fjärde punkten. Enligt tredje punkten ska de upphävda bestämmelserna i 10 och 10 a §§ inte tillämpas för tid efter . Innebörden av punkten är att respektive arbetsgivaren efter inte får kräva att arbetstagaren ska styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare från och med en tidigare dag än sjunde kalenderdagen efter sjukanmälningsdagen i en pågående sjukperiod, eller från och med av varje kommande sjukperiod. Av lagförslaget i avsnitt 2.3 framgår att 10 och 10 a §§ åter ska träda i kraft den dag som regeringen bestämmer. Av fjärde punkten framgår att äldre bestämmelser fortfarande gäller för intyg som avser tid före . De äldre bestämmelserna i 8, 10 och 10 a §§ ska således fortfarande tillämpas för sådan tid. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. Förslaget till lag om ändring i lagen om sjuklön Paragrafen reglerar sjukanmälan och sjukintyg. Första stycket avser sjukanmälan och är oförändrat. Andra stycket har ändrats så att det är likalydande med lydelsen före . Ändringen innebär att en arbetstagare ska styrka nedsättningen av arbetsförmågan genom intyg av läkare eller tandläkare från och med den sjunde kalenderdagen efter dagen för sjukanmälan. Tredje stycket är nytt och är identiskt med det tidigare tredje stycket i paragrafens lydelse före . Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Paragrafen är ny och reglerar skyldighet att ålägga arbetstagaren att genom intyg av läkare eller tandläkare styrka nedsättningen av arbetsförmågan från och med en tidigare dag än sjunde kalenderdagen efter sjukanmälningsdagen i en pågående sjukperiod, eller från och med av varje kommande sjukperiod. Bestämmelsen är likalydande med 10 § i lydelsen före . Ordet ”skall” i första stycket har dock ersatts med ”ska”. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Paragrafen är ny och reglerar arbetsgivarens möjlighet att begära att arbetstagaren genom intyg av läkare eller tandläkare ska styrka nedsättningen av arbetsförmågan från och med en tidigare dag än sjunde kalenderdagen efter sjukanmälningsdagen i en pågående sjukperiod, eller från och med av varje kommande sjukperiod. Bestämmelsen är likalydande med 10 a § i lydelsen före . Ordet ”skall” i första stycket har dock ersatts med ”ska”. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Av bestämmelsen framgår att lagen träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. 6.6.4 Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Paragrafen reglerar arbetstagarens skyldighet att anmäla föräldraledighet Första stycket är oförändrat. I andra stycket regleras arbetstagarens anmälningsskyldighet vid ledighet enligt 8 §. Av den paragrafen framgår att en arbetstagare har rätt till ledighet bl.a. då han eller hon får tillfällig föräldrapenning enligt 13 kap. socialförsäkringsbalken. arbetstagare som vill utnyttja sin rätt till ledighet ska enligt andra styckets första mening anmäla ledigheten till arbetsgivaren minst före 2019/20:132 ledighetens början. Av en ny andra mening följer att om detta inte kan ske och rätten till ledigheten grundar sig i att arbetstagaren får tillfällig föräldrapenning eller skulle ha haft rätt till förmånen enligt föreskrifter som avses i 2 kap. 5 a § socialförsäkringsbalken, ska ledigheten anmälas . De situationer som avses regleras i 8 § första stycket 1–3. Den hittillsvarande andra meningen blir genom ändringen tredje meningen i stycket. Av meningen framgår att någon anmälningstid inte gäller, om ledigheten beror på sjukdom eller smitta. Se vidare kommentaren till 2 kap. 5 a § socialförsäkringsbalken (avsnitt 6.6.1). Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Av bestämmelsen framgår att lagen träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 6.4. Studiestöd vid extraordinära händelser Förslag om ändringar i studiestödslagen och Regeringens förslag: I studiestödslagen och lagen om studiestartsstöd ska det införas bestämmelser som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen i fråga om studerandes rätt till studiestöd i form av studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd vid ledighet vid extraordinära händelser i fredstid. Skälen för regeringens förslag: Studiestöd får i vissa fall lämnas under tid då den studerande på grund av sjukdom eller annan ledighet inte bedriver de studier som studiehjälp har lämnats för eller som studiemedel eller studiestartsstöd har beviljats för (2 kap. 10 § och 3 kap. 24 § studie- stödslagen [1999:1395] och 24 § lagen [2017:527] om studiestartsstöd). Studiestöd kan också, i vissa fall, lämnas som den studerande är att anse som smittbärare om det innebär att den studerande är oförmögen att bedriva sina studier under den tiden (6 kap. 1 § studiestödsförordningen [2000:655] och 32 § förordningen [2017:532] om studiestartsstöd). Utbrottet av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har emellertid aktualiserat att det kan uppstå andra, extraordinära händelser i fredstid som den studerande inte själv kan råda över och som påverkar den studerandes möjligheter att studera. Studiestöd, särskilt när det gäller studiemedel och studiestartsstöd, är stöd som lämnas för den studerandes uppehälle. beviljas för högst i sänder (3 kap. 37 § studiestöds- förordningen och 19 § förordningen om studiestartsstöd). som består av både bidrag och lån, beviljas ofta för ett läsår eller en termin. Studiehjälp, som framför allt lämnas till studerande i gymnasieskolan, lämnas som regel utan ansökan (2 kap. 28 § studiestödsförordningen). På grund av extraordinära händelser kan det uppstå situationer då den studerande inte kan bedriva studier på ett sådant sätt att förutsättningarna för att beviljat studiestöd fortsatt ska kunna betalas ut eller att studiehjälp ska kunna lämnas är uppfyllda. En sådan situation skulle kunna vara att en samhällsfarlig sjukdom sprids i samhället. Det skulle kunna få betydande konsekvenser för den studerandes möjligheter att försörja sig. gäller studiehjälp skulle det även kunna få betydande konsekvenser för den studerandes familj, eftersom bedömningen av rätten till vissa familjeekonomiska stöd också är kopplad till rätten till studiehjälp. Regleringen i studiestödslagen är en för enskilda gynnande reglering som i grunden omfattas av regeringens primära normgivningsområde enligt 8 kap. 7 § första stycket 2 regeringsformen (den s.k. restkom- Eftersom har utnyttjat sin rätt att meddela föreskrifter på området (8 kap. 8 § regeringsformen), kan regeringen inte längre meddela föreskrifter på det området om det inte i lagen tas in bestämmelser som tydliggör att regeringen – trots lagregleringen – kan meddela sådana föreskrifter, s.k. nödvändiga upplysningsbestämmelser. gäller för lagen om studiestartsstöd. Regeringen anser att det i studiestöds- 2019/20:132 lagen och lagen om studiestartsstöd bör tas in bestämmelser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om studerandes rätt till studiestöd i form av studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd vid ledighet vid extraordinära händelser i fredstid. Behovet av skyndsamhet och flexibilitet motiverar att det bör vara regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer som meddelar föreskrifterna.