prop · H80336 · 2020-10-20 00:00:00 — Marknadsandelen av utlåningen på den svenska marknaden kan tjäna som exempel för att visa relativ storlek. Av utlåningen står t.ex. storbankerna för , sparbankerna för och institut som huvudsakligen riktar sig till konsumenter för . Filialer och dotterföretag till utländska institut står för av utlåningen. Instituten kommer i olika utsträckning att beröras av ändringarna i regel- verken. Institutens storlek kommer här att spela en roll, men effekterna kommer också att bero på i vilken utsträckning kommer att använda de verktyg som regelverket tillhandahåller. Den underliggande grundsynen är dock fortfarande att kapitalkraven ska syfta till att institut ska hålla tillräckligt med kapital för att kunna bära förluster som kan uppstå från deras verksamhet. Effekter för finanssektorn som helhet Förslagen innebär ett antal förändringar när det gäller kraven på kapitaltäck- ning, vilka minskar riskerna för finansiella kriser och begränsar skadeverk- ningarna om en kris inträffar. I det följande behandlas några av de större ändringarna och deras effekter. En av ändringarna som kan få större effekt för de största instituten berör det särskilda kapitalbaskravet (pelare 2-kravet). Det tydliggörs att de sär- skilda kapitalbaskraven ska baseras på översyns- och utvärderingsprocess och bl.a. ta höjd för institutsspecifika risker som inte täcks av tillsynsförordningens minimikrav. Kravet på att bara instituts- specifika risker ska beaktas medför också att det påslag för systemrisk som ingår i de särskilda kapitalbaskraven för de största inte kommer att kunna kvarstå i sin nuvarande form. Detta kan innebära att de särskilda kapitalbaskraven minskar i storlek, men hur mycket kapital instituten behöver hålla för systemrisk kommer att bero på i vilken utsträck- ning kommer att använda sig av kapitalbuffertarna. Vidare kommer , till skillnad mot , att behöva fatta formella beslut när det gäller de särskilda kapitalbaskraven. En annan förändring som samspelar med den nya utformningen av pelare 2-kravet är justeringarna av bestämmelserna om kapitalbuffertar. Kapitalbuffertar kan ses som stötdämpare som syftar till att säkerställa att instituten håller tillräckligt med kapital utöver minimikraven (se buffert- lagen). Förslagen avser bl.a. kapitalbufferten för övriga systemviktiga institut, där den högsta nivån som medlemsstaterna får besluta om själva höjs från till . Dessutom innebär förslagen att bufferten för övriga systemviktiga institut och systemriskbufferten blir kumulativa. Detta kan medföra att instituten behöver hålla mer kapital för att uppfylla buffertkraven än . Om kapitalkravet för systemrisk skulle tas bort ur de särskilda kapital- baskraven och bufferten för övriga systemviktiga institut läggas till, skulle detta, utifrån de nuvarande kapitalkraven för de tre svenska storbankerna, leda till att det totala kapitalbuffertkravet blir detsamma; båda buffert- kraven är av riskvägda tillgångar. Kapitalbuffertarna och pelare 2-kravet samspelar också i så motto att när kommer att fatta formella beslut om det särskilda kapitalbaskravet medför det att om ett institut inte håller kapital för att täcka det samlade buffertkravet, kommer det att bli aktuellt med utdelningsrestriktioner. För att bedöma slutlig effekt på institutens totala kapitalkrav behöver, utöver de ovan belysta kapitalbuffertkraven, också det nya kravet på bruttosoliditet beaktas. Detta införs genom ändringar i tillsyns- förordningen (dvs. inte genom förslag i denna proposition). Brutto- soliditetskravet innebär en lägsta nivå för institutens kapital och ska uppfyllas vid sidan av de riskvägda kraven, dvs. som ett parallellt krav. Sammantaget bedöms effekterna för finanssektorn som helhet, dvs. inklusive de större instituten, vara positiva, inte minst på grund av den ökade harmonisering på EU-nivå när det gäller kapitalkravsstrukturen som förslagen medför. Effekter för mindre institut anser att beskrivningen av om särskilda hänsyn behöver tas till små företag är bristfällig. Enligt saknas det en beskrivning av handlingsutrymmet i förslaget. hade gärna sett utförligare och mer detaljerade beskrivningar för de olika delarna i regelpaketet, inklusive beskrivning av särskilda hänsyn till små företag och mer specifikt hur mindre, påverkas av förslaget. Merparten av de institut som kommer att beröras av ändringarna är små eller mellanstora. Utöver ändringar när det gäller kapitalbuffertkrav inne- bär förslagen att regelverket görs mer proportionerligt för att kunna an- passas efter institutens storlek och komplexitet. Förslagen innebär bl.a. att kraven på vad som ska rapporteras till samt olika krav på offentliggörande kan bli mindre omfattande för mindre institut än för stora institut. Sammantaget görs bedömningen att de lägre kraven på rapportering och offentliggörande bör leda till lägre kostnader för de mindre instituten. Dessa institut är i sammanhanget mycket heterogena och effekterna kan skilja sig avsevärt mellan olika institut beroende på i vilken omfattning de påverkas av mindre komplexa krav. Till stor del kommer den ökade proportionaliteten att genomföras inom ramen för befintliga bemyn- diganden, dvs. i föreskrifter på lägre nivå än lag. anser att beskrivningen av förslagets påverkan på konkurrens- förhållanden för berörda företag är bristfällig. Enligt är det inte tydligt hur påverkas konkurrensmässigt till följd av att svensk rätt anpassas till internationella standarder. Harmoniseringen av regelverket utjämnar konkurrensförhållanden för inom EU och globalt. Förslagen i denna proposition ändrar emellertid inte det faktum att utländska instituts filialer i , vilka utgör en förhållandevis stor andel av den svenska bankmarknaden, omfattas av den nationella lagstiftning som genomför kapitaltäcknings- regelverket i det land där det utländska institutet är etablerat, särskilt när det gäller olika kapitalbuffertkrav där utländsk behörig myndighet måste erkänna de svenska buffertkraven för att de ska bli tillämpliga även för utländska instituts filialer i . För som ett litet land med en stor finanssektor bedöms det likväl som positivt med internationellt över- enskomna standarder och regelverk, vilket bidrar till en jämnare spelplan, där svenska och utländska aktörer möter likartade regler. anser att beskrivningen av förslagets påverkan på de berörda företagens administrativa kostnader är bristfällig. Regeringen bedömer att det inte uppstår några nya administrativa kost- nader avseende uppgifter som ska tas fram, lagras eller överföras. Som noteras ovan innebär förslagen bl.a. att kraven på rapportering och offent- liggörande minskar för mindre institut jämfört med stora institut. Ändringarna ska i detta sammanhang förstås som en vilja från lagstiftaren att i relativa termer skapa utrymme för lättnader med avseende på admi- nistrativa kostnader för mindre institut. anser att beskrivningen av förslagets påverkan på berörda företags andra kostnader och verksamhet är bristfällig. Enligt regeringens bedömning kan det uppstå kostnader för utbildning avseende ändringarna i regelverket. Eftersom instituten om- fattas av regelverket bedöms kostnaderna för utbildning bli begränsade. Uppskattningsvis behöver per institut investeras för ut- bildning; kostnaden skulle då uppgå till ca (x ) per institut. Beräkningen är baserad på SCB:s yrkeskategori ”jurist” med en genomsnittlig månadslön på och ett totalt lönepåslag om . Det innebär en kostnad på . Det bedöms inte uppstå några behov och därmed inga kostnader för implementering av nya it-system, men vissa kostnader kan uppstå för anpassning av befintliga system. Det nya kravet på godkännande av vissa holdingföretag gäller i korthet när det finns dotterföretag till holdingföretaget som är institut, och holdingföretaget bedöms vara ansvarigt för att säkerställa att tillsyns- kraven uppfylls på gruppnivå. Det kan tillkomma kostnader avseende godkännande för vissa holdingföretag. Att sammanställa uppgifter till en ansöka uppskattas ta för ett institut, vilket skulle innebära en kostnad på (x ) per institut. Dessutom tillkommer en avgift till för prövning av ansökan. Effekter för myndigheter och domstolar anser att förslagen kan innebära en ökning av inspek- tionens arbetsuppgifter. Inspektionen framför vidare att om den inte får tillräckliga resurser, kan detta leda till att den behöver omfördela väsent- liga resurser från andra arbetsuppgifter. Inspektionen pekar särskilt på det nya kravet för godkännande för vissa holdingföretag och att detta kan kräva ytterligare samverkan med utländska behöriga myndigheter. 2020/21:36 bedöms vara en resurskrävande uppgift, också . ansvarar för regelgivning, tillsyn och tillstånd på finansmarknadsområdet. Verksamheten finansieras genom avgifter för prövning av ansökningar och andra ärenden som tas ut med stöd av förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos Finans- inspektionen och årliga avgifter som tas ut med stöd av förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet. Målet är att nå full kostnadstäckning. Förändringarna av regelverket innebär bl.a. att inspektionen ska fatta skriftliga beslut om särskilda kapitalbaskrav, uppdatera processer och metoddokument, ta fram föreskrifter och handlägga ett begränsat antal ärenden om godkännande av vissa holdingföretag som står under tillsyn på gruppnivå. Det handlar om sedvanliga uppgifter inom ramen för verksamhet vid tillämpning av regelverket om kapitaltäckning. De tillkommande arbets- uppgifterna bedöms inte medföra några väsentliga merkostnader i förhållande till men kraven på godkännande av vissa holdingföretag kommer att innebära att nya ärendeslag tillkommer. Eventuella merkostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förvaltningsrätten i anser att effekterna för de allmänna förvaltningsdomstolarna av olika ändringar i lagstiftningen på finansmark- nadsområdet bör behandlas samlat. Förslagen innebär att vissa nya beslut – beslut om särskilda kapitalbaskrav och godkännande av vissa holdingföretag – kan överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol. Det är ovanligt att beslut överklagas på kapitaltäckningsområdet och det kan antas att bara ett fåtal av de nya besluten kommer att överklagas. Förslagen bedöms sammanfattningsvis inte bidra till annat än en mycket begränsad måltillströmning och de merkostnader som förslagen kan medföra för domstolarna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Tillämpningen av det ändrade regelverket hanteras framför allt av berörda myndigheter. anordnar t.ex. informationsträffar i sam- band med införandet av nya eller ändrade regler som påverkar instituten. tar tillsammans med de nationella tillsynsmyndigheterna fram skriftliga svar på frågor från instituten avseende nya eller ändrade regelverk. Dessa frågor och svar publiceras på Ebas webbplats (eba.europa.eu) i syfte att främja en enhetlig tolkning och tillämpning. anser att beskrivningen av alternativa lösningar är bristfällig. Förslagen genomför i huvudsak EU-direktiv och det finns därför inte utrymme för alternativa lösningar. För ett litet land som med en stor finansiell sektor med omfattande gränsöverskridande verksamhet är det också betydelsefullt att lyfta fram vikten av internationella standarder på de finansiella marknaderna. 2020/21:36 Överensstämmelse med anser att beskrivningen av förslagets överensstämmelse med är bristfällig. Kapitaltäckningsdirektivet är ett EU-direktiv som ska genomföras i medlemsstaterna. Direktivet är ett minimidirektiv. Genom förslagen genom- förs ändringarna i direktivet i svensk rätt. Genomförandet av direktivet innebär en ökad harmonisering av regelverken för kapitaltäckning och tillsyn inom EU. Direktivet ger viss möjlighet för medlemsstaterna att anpassa direktivets minimikrav till nationella förhållanden. De avvägningar mellan lagkrav och bemyndiganden att meddela föreskrifter som gjordes i samband med genomförandet av direktivet i den ursprungliga lydelsen i svensk rätt kvarstår i huvudsak oförändrade. 16.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 7 § Vid tillämpningen av denna lag ska artikel 434.1 i och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kredit- institut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012 beaktas. Paragrafen innehåller bestämmelser om metoder för offentliggörande. Ändringen i paragrafen är en följd av att den aktuella bestämmelsen i tillsynsförordningen har fått en ny placering. Denna lag träder i kraft . Övervägandena finns i avsnitt 14. Lagen träder i kraft när de nya bestämmelserna i tillsynsförordningen ska börja tillämpas. 16.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 2 § Ett kreditinstitut ska identifiera, mäta, styra, internt rapportera och ha kontroll över de risker som dess rörelse är förknippad med. Institutet ska se till att det har en tillfredsställande intern kontroll. Det ska också upprätta en återhämtningsplan eller koncernåterhämtningsplan enligt 6 a kap. Ett kreditinstitut ska särskilt se till att dess kreditrisker, marknadsrisker, Prop. 2020/21:36 operativa risker och andra risker sammantagna inte medför att institutets förmåga att fullgöra sina förpliktelser äventyras. För att uppfylla detta krav ska det åtminstone ha metoder som gör det möjligt att fortlöpande värdera och upprätthålla ett kapital som till belopp, slag och fördelning är tillräckligt för att täcka arten och nivån på de risker som det är eller kan komma att bli exponerat för. Institutet ska utvärdera dessa metoder för att säkerställa att de är heltäckande. Ett kreditinstitut ska på grundval av de metoder som avses i andra stycket fastställa tillräckliga kapitalbasnivåer. Paragrafen innehåller bestämmelser om riskhantering. Paragrafen genom- för delvis artiklarna 84.1–84.4 och 104b.1 i kapitaltäckningsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 11.2.4. I andra stycket görs en språklig ändring. Tredje stycket, som är nytt, innebär att kreditinstitutet inom ramen för sin riskhantering ska fastställa tillräckliga kapitalbasnivåer. Sådana nivåer ska vara tillräckliga för att täcka alla de risker som kreditinstitutet är eller kan komma att bli exponerat för och för att säkerställa att institutets kapitalbas kan absorbera potentiella förluster till följd av stresscenarier, inbegripet sådana som identifierats vid det stresstest som skett i samband med en översyn och utvärdering av institutet (se artikel 100 i kapitaltäckningsdirektivet). Artikel 100 i kapitaltäckningsdirektivet har i svensk rätt genomförts i 9 § förordningen (2014:993) om särskild tillsyn och kapitalbuffertar och innebär att i sin tillsyn ska följa de bestämmelser om översyns- och utvärderingsprocess som finns i artiklarna 97–101 i direktivet. Nivåer ska fastställas både i fråga om risken för alltför låg bruttosoliditet och i fråga om andra risker. 4 § ska godkänna ett avtal om koncerninternt finansiellt stöd, om stödet 1. i betydande grad avhjälper de finansiella svårigheterna i det företag som tar emot det, 2. syftar till att bevara eller återställa den finansiella stabiliteten i koncernen som helhet eller i något av företagen inom koncernen, och 3. inte äventyrar den finansiella stabiliteten i ett eller flera länder inom EES, i synnerhet inte i det land där det stödgivande företaget finns. Dessutom ska följande krav vara uppfyllda med avseende på det stödgivande företaget: Det kan antas att ersättningen för stödet kommer att betalas och, om det avser ett lån, även kapitalbeloppet återbetalas. Om stödet ges i form av en garanti eller annan slags säkerhet, tillämpas samma villkor på den skuld som uppkommer ifall garantin eller säkerheten utlöses. Det finansiella stödet ges på sådana villkor att det stödgivande företagets intressen gynnas. Likviditeten eller solvensen i det stödgivande företaget äventyras inte till följd av tillhandahållandet av det finansiella stödet. Det stödgivande företaget uppfyller de krav som gäller avseende kapitalbas och likviditet i kapitaltäckningsdirektivet samt de övriga krav som gäller enligt artikel 104a i samma direktiv för det finansiella stödet. Det stödgivande företaget uppfyller de krav som gäller för stora exponeringar. Det finansiella stödet leder inte till att de krav som anges i 4 eller 5 inte 2020/21:36 7. Möjligheten till resolution av det stödgivande företaget äventyras inte till följd av det finansiella stödet. får bevilja undantag från kraven i andra stycket 4 och 5. Paragrafen innehåller bestämmelser om godkännande av koncerninternt finansiellt stöd. Ändringen i andra stycket 4 är en följd av att den aktuella regeln i kapitaltäckningsdirektivet har fått en ny placering. 6 § ska behandla ärenden som avses i 5 §. Den ska vidare i en förteckning föra in uppgifter om de avtal som har träffats. I fråga om en styrelse- ledamot eller verkställande direktör ska förteckningen också innehålla uppgift om en kredit som har lämnats till 1.ett barn eller en förälder till en sådan person, och 2.en juridisk person i vilken styrelseledamoten eller den verkställande direk- tören eller dennes make, sambo, barn eller förälder a)har ett kvalificerat innehav, eller b)är styrelseledamot eller verkställande direktör. Paragrafen innehåller bestämmelser om behandling av och förteckning över s.k. jävskrediter. Paragrafen genomför delvis artikel 88.1 i kapital- täckningsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6.4. Den grundläggande bestämmelsen om jävskrediter finns i 5 § första stycket. Enligt den bestämmelsen får ett institut inte ingå avtal om tjänster på andra villkor än sådana som institutet normalt tillämpar eller ingå andra avtal på villkor som inte är affärsmässigt betingade med eller till förmån för – såvitt nu är av intresse – a)en styrelseledamot eller verkställande direktör, b)den som är make eller sambo till en person som avses i a, eller c)en juridisk person i vilken en person som avses i a eller b har ett väsentligt ekonomiskt intresse, dvs. ett aktie- eller andelsinnehav som överstiger hälften av rösterna eller kapitalet. Uppgifterna ska tas in i en förteckning. Denna paragraf innebär att förteckningen också ska innehålla uppgift om en kredit som har lämnats till d)barn eller förälder till en person som avses i a, och e)en juridisk person i vilken en person som avses i a, b eller d har ett kvalificerat innehav eller är styrelseledamot eller verkställande direktör. En definition av kvalificerat innehav finns i 1 kap. 5 § 15. 2 § har tillsyn över kreditinstitut och utländska kreditinstitut som inrättat filial enligt 4 kap. 4 §. För ett kreditinstitut omfattar tillsynen att rörelsen drivs enligt 2.andra författningar som reglerar institutets verksamhet, 3.institutets bolagsordning, stadgar eller reglemente, och 4.interna instruktioner som har sin grund i författningar som reglerar institutets verksamhet. har dessutom tillsyn över att kreditinstitutets ägare och Prop. 2020/21:36 ledning uppfyller lämplighetskraven i denna lag. inspektion eller på annat sätt har upptäckt en omständighet som kan antas ha samband med eller utgöra penningtvätt eller finansiering av terrorism, ska inspektionen särskilt kontrollera att ägare och ledning uppfyller lämplighetskraven. För en filial till ett utländskt kreditinstitut som avses i 4 kap. 4 § ska inspektionen se till att institutet följer de lagar och andra författningar som gäller för institutets verksamhet här i landet. Paragrafen innehåller bestämmelser om tillsyn. Paragrafen genomför delvis artikel 91.1 i kapitaltäckningsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 10.4. Ändringarna i andra stycket innebär att särskilt ska kontrollera om ett kreditinstituts ägare och ledning uppfyller kraven på lämplighet i sådana fall som avses i 4 kap. 4 § första stycket penningtvättslagen. I tredje stycket görs en redaktionell ändring. 2 a § I samband med en översyn och utvärdering av ett kreditinstitut får Finans- inspektionen, vid tillämpning av artikel 84 i kapitaltäckningsdirektivet, bestämma att institutet ska använda schablonmetoden i stället för –interna metoder, eller –den förenklade schablonmetoden. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om översyn och utvärde- ring i fråga om hantering av sådana ränterisker som följer av verksamhet utanför handelslagret. Paragrafen genomför delvis artikel 84.1, 84.3 och Övervägandena finns i avsnitt 6.5. Paragrafen innebär att får bestämma att ett institut ska använda schablonmetoden i stället för interna metoder eller den för- enklade schablonmetoden i tillämpliga fall. 6 a § ska, i den utsträckning som följer av medlem- skap i Europeiska unionen, i sin tillsynsverksamhet samarbeta och utbyta informa- tion med –andra behöriga myndigheter, –Europeiska bankmyndigheten, –Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten, –offentliga organ inom EES som avses i artikel 56 första stycket h i kapital- får, i den utsträckning som följer av artikel 58a i kapital- täckningsdirektivet, i sin tillsynsverksamhet samarbeta och utbyta information med –Banken för internationell betalningsutjämning, och –Rådet för finansiell stabilitet. Paragrafen innehåller bestämmelser om samarbete och utbyte av informa- artiklarna 47.2a, 56 första stycket g och h, 58a.1–58a.3, 115.3, 116.1a och 116.6 i kapitaltäckningsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 10.5. 2020/21:36 Ändringen i första stycket innebär att ska samarbeta och utbyta information också med vissa offentliga organ inom EES. Mot- svarande organ finns inte i . Andra stycket, som är nytt, innebär att även får sam- arbeta och utbyta information med vissa internationella organ i viss utsträckning. 2 c § Bedömningsperioden enligt 2 b § ska förlängas om det med en prövning av om ett kreditinstituts ägare uppfyller lämplighetskraven enligt detta kapitel pågår en prövning av en ansökan om godkännande av ett finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag enligt 1 kap. 7, 8 och 10–13 §§ lagen (2014:968) om särskild tillsyn över kreditinstitut och värde- pappersbolag. Bedömningsperioden förlängs då med efter det att ett beslut i ärendet om godkännande har meddelats. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om förlängning av bedöm- ningsperioden. Paragrafen genomför delvis artikel 21a.2 i kapital- täckningsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 7.5. Paragrafen innebär att bedömningsperioden för ägarprövningen i 2 b § förlängs när det pågår en prövning enligt tillsynslagen av angett slag. 1 § Om ett kreditinstitut har åsidosatt sina skyldigheter enligt denna lag, andra författningar som reglerar institutets verksamhet, institutets bolagsordning, stadgar eller reglemente eller interna instruktioner som har sin grund i författningar som reglerar institutets verksamhet, ska ingripa. –utfärda ett föreläggande att inom begränsa eller minska riskerna i rörelsen i något avseende, begränsa eller helt avstå från utdelning eller ränte- betalningar eller vidta någon annan åtgärd för att komma till rätta med situationen, –meddela ett förbud att verkställa beslut, eller –göra en anmärkning. Om överträdelsen är allvarlig ska kreditinstitutets tillstånd återkallas eller, om det är tillräckligt, varning meddelas. får dock inte återkalla ett kreditinstituts tillstånd bara på den grunden att institutet inte uppfyller kraven i artikel 92a eller 92b i tillsynsförordningen. ska även ingripa genom att utfärda ett föreläggande i enlig- het med andra stycket, om det är sannolikt att ett kreditinstitut inte längre kommer att uppfylla sina skyldigheter enligt denna lag eller andra författningar som reglerar institutets verksamhet. Paragrafen innehåller bestämmelser om ingripanden. delvis artiklarna 18 d, 66.1, 67.1 och 104.1 i kapitaltäckningsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 13.1. I andra stycket görs språkliga och redaktionella ändringar. Tredje stycket är nytt. Första meningen motsvarar hittillsvarande andra stycket andra meningen. Andra meningen innebär att överträdelser som