prop · H70397 · 2020-03-17 00:00:00 — Med utgångspunkt i att lagen om medlemsbanker ska upphävas finns inget utrymme för alternativa lösningar (se avsnitt 4.2.1). Den nya associationsrättsliga regleringen för medlemsbanker berör bara ett par företag och medför av det skälet inget behov av speciella informationsinsatser. Den nya associationsrättsliga regleringen för medlemsbanker står i överensstämmelse med unionsrätten (se avsnitten 4.2 och 5.2). 9.1Förslaget till lag om upphävande av lagen (1995:1570) om medlemsbanker Härigenom föreskrivs att lagen (1995:1570) om medlemsbanker ska upphöra att gälla. Genom lagen upphävs lagen om medlemsbanker. Övervägandena finns i avsnitten 4.2.1 och 5.2. Den nya associationsrättsliga regleringen för medlemsbanker, inbegripet europakooperativ som driver bankrörelse, innebär att dessa banker ska tillämpa det som gäller för ekonomiska föreningar i allmänhet och för kreditmarknadsföreningar – framför allt lagen om ekonomiska föreningar –med de undantag som motiveras av bankrörelsen, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. Vissa medlemsbanker – europakooperativ som driver bankrörelse – ska dessutom tillämpa lagen om europakooperativ med de undantag som motiveras av bankrörelsen (10 a kap. 10 och 11 §§ lagen om bank- och finansieringsrörelse). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den upphävda lagen gäller dock fortfarande i fråga om medlemsbanker som är registrerade i bankregistret avseende det räkenskapsår som avslutas närmast efter detta datum. Övervägandena finns i avsnitt 7. I punkt 1 anges när lagen träder i kraft. I punkt 2 anges den övergångsreglering som gäller i fråga om medlemsbanker, inbegripet europakooperativ som driver bankrörelse, som är registrerade i bankregistret . Dessa banker fortsätter att tillämpa lagen om medlemsbanker avseende det räkenskapsår som avslutas närmast efter detta datum. 9.2 Förslaget till lag om ändring i lagenProp. 2019/20:97 (1987:1245) om styrelserepresentation för de privatanställda 2 § avses i denna lag aktiebolag, bank, hypoteksinstitut, försäkringsföretag, tjänstepensionsföretag och ekonomisk förening samt europakooperativ för vilket lagen gäller enligt 1 b §. avses i denna lag svenska juridiska personer som enligt 1 kap. 11 och 12 §§ aktiebolagslagen (2005:551), 1 kap. 2 § sparbankslagen (1987:619) eller 1 kap. 10–14 §§ lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar är moderföretag och dotterföretag i förhållande till varandra, eller företag som enligt 13–16 §§ lagen (2011:427) om europeiska företagsråd utövar ett bestämmande inflytande över ett annat företag och de företag över vilka detta inflytande utövas. I paragrafen finns inledande bestämmelser. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen i andra stycket innebär att hänvisningen till lagen om medlemsbanker tas bort och är en följd av att den lagen upphör att gälla, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 13 § En av arbetstagarrepresentanterna får närvara och delta i överläggningarna när ett ärende, som senare ska avgöras av styrelsen, förbereds av särskilt utsedda styrelseledamöter eller befattningshavare i företaget. Om ett beslut enligt 3 kap. 6 § andra stycket sparbankslagen (1987:619) innebär att ett uppdrag ges åt en regionstyrelse eller ett motsvarande organ i en region, har de anställda inom regionen rätt att bestämma att en representant för dem och en suppleant ska omfattas av uppdraget. En sådan representant har motsvarande rätt som avses i första stycket. Om ett bankaktiebolag eller en medlemsbank har inrättat en regionstyrelse eller motsvarande organ i en region, har de anställda inom regionen rätt att bestämma att en representant för dem och en suppleant ska ha motsvarande rätt som avses i första stycket. Om arbetstagarorganisationerna inte enas om annat, utses den representant som avses i första–tredje styckena av den organisation som företräder det största antalet kollektivavtalsbundna arbetstagare vid företaget eller i fråga om moderföretag, inom koncernen. I paragrafen finns bestämmelser om arbetstagarrepresentanternas arbete m.m.Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringarna i första stycket är redaktionella. Ändringen i andra stycket innebär att hänvisningen till lagen om medlemsbanker tas bort och är en följd av att den lagen upphör att gälla, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. Ändringen i tredje stycket motsvarar i fråga om medlemsbanker hittillsvarande andra stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om medlemsbanker som är registrerade i bankregistret avseende det räkenskapsår som avslutas närmast efter detta datum. 2019/20:97 Övervägandena finns i avsnitt 7. I punkt 1 anges när lagen träder i kraft. I punkt 2 anges den övergångsreglering som gäller i fråga om medlemsbanker, se författningskommentaren till ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen om upphävande av lagen om medlemsbanker. 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 2 § Utöver vad som följer av 1 § ska följande upplysningar lämnas i förvaltningsberättelsen: 1.En medlemsbank ska ange summorna av insatsbelopp som ska återbetalas under nästa räkenskapsår enligt 10 kap. 11, 12, 16 och 17 §§ lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar. 2.I ett förslag till dispositioner enligt 6 kap. 2 § första meningen årsredovisningslagen (1995:1554) ska styrelsen ange de överväganden som gjorts med hänsyn till tillämpliga bestämmelser om kapitalskydd enligt rörelselagarna för kreditinstitut och värdepappersbolag. I paragrafen finns bestämmelser om särskilda upplysningar i förvaltningsberättelsen. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen i punkt 1 är en följd av att lagen om medlemsbanker upphör att gälla, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. Övriga ändringar i paragrafen är redaktionella. 3 § En årsredovisning som publiceras i ofullständigt skick enligt 8 kap. 15 § årsredovisningslagen (1995:1554) ska även innehålla uppgift om anmärkningar enligt 4 a kap. 13–15 §§ sparbankslagen (1987:619). I paragrafen finns bestämmelser om uppgifter om anmärkningar. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen i paragrafen innebär att hänvisningen till lagen om medlemsbanker tas bort och är en följd av att den lagen upphör att gälla, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. I paragrafen görs också en redaktionell ändring. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om medlemsbanker som är registrerade i bankregistret avseende det räkenskapsår som avslutas närmast efter detta datum. Övervägandena finns i avsnitt 7. I punkt 1 anges när lagen träder i kraft. I punkt 2 anges den övergångsreglering som gäller i fråga om medlems- Prop. 2019/20:97 banker, se författningskommentaren till ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen om upphävande av lagen om medlemsbanker. 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1571) om insättningsgaranti 16 § Ett institut som omfattas av garantin ska lämna de uppgifter till garantimyndigheten som den behöver för att fastställa institutets avgift. De uppgifter som myndigheten behöver för att fastställa ett instituts avgift ska ha granskats av en revisor som utsetts av institutet i enlighet med 4 a kap. 1 § sparbankslagen (1987:619), 9 kap. 8 § aktiebolagslagen (2005:551) eller 8 kap. 8 § lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar. Institutet ska också utan dröjsmål lämna garantimyndigheten de uppgifter den behöver om insättare och deras insättningar samt de uppgifter den i övrigt behöver för sin verksamhet. får, när den anser att det är nödvändigt, genomföra en undersökning hos institutet. I paragrafen finns bestämmelser om uppgiftsskyldighet. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen i första stycket innebär att hänvisningen till lagen om medlemsbanker tas bort och är en följd av att den lagen upphör att gälla, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. Övriga ändringar i paragrafen är redaktionella. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om medlemsbanker som är registrerade i bankregistret avseende det räkenskapsår som avslutas närmast efter detta datum. Övervägandena finns i avsnitt 7. I punkt 1 anges när lagen träder i kraft. I punkt 2 anges den övergångsreglering som gäller i fråga om medlemsbanker, se författningskommentaren till ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen om upphävande av lagen om medlemsbanker. 9.5Förslaget till lag om ändring i bokföringslagen (1999:1078) 6 § Affärshändelserna ska kunna presenteras i en och samma redovisningsvaluta. Redovisningsvalutan ska vara svenska kronor. I aktiebolag, ekonomiska föreningar, sparbanker, försäkringsföretag och tjänstepensionsföretag får dock redovisningsvalutan i stället vara euro. Byte av redovisningsvaluta får ske endast vid ingången av ett nytt räkenskapsår. Bestämmelser om omräkning i samband med byte av redovisningsvaluta finns i årsredovisningslagen (1995:1554). 2019/20:97 Om företaget har bytt redovisningsvaluta, får ett nytt byte göras endast om tillåter det. Tillstånd får vägras endast om det finns anledning att anta att bytet har ett otillbörligt syfte. Trots första–tredje styckena får ett avdelningskontor som är beläget utomlands och som har självständig förvaltning ha sin redovisning i en valuta som i det andra landet godtas som redovisningsvaluta. I paragrafen finns bestämmelser om redovisningsvaluta. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen i första stycket innebär att termen medlemsbanker tas bort och är en följd av att lagen om medlemsbanker upphör att gälla, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om medlemsbanker som är registrerade i bankregistret avseende det räkenskapsår som avslutas närmast efter detta datum. Övervägandena finns i avsnitt 7. I punkt 1 anges när lagen träder i kraft. I punkt 2 anges den övergångsreglering som gäller i fråga om medlemsbanker, se författningskommentaren till ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen om upphävande av lagen om medlemsbanker. 9.6Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 23 § Bestämmelserna i 21 § gäller inte vid fusion enligt 16 kap. 1 och 3 §§ lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar, 7 kap. 1 och 2 §§ sparbankslagen (1987:619) eller rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar). I paragrafen finns bestämmelser om underskott. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen i paragrafen innebär att hänvisningen till lagen om medlemsbanker tas bort och är en följd av att den lagen upphör att gälla, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 26 § Bestämmelsen i 24 § gäller inte vid fusion mellan kooperativa föreningar enligt 16 kap. 1 och 3 §§ lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar eller rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar). I paragrafen finns bestämmelser om underskott. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen i paragrafen innebär att hänvisningen till lagen om medlemsbanker tas bort och är en följd av att den lagen upphör att gälla, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 § lagen om bank- och finansierings- 23 § Utdelning som en kooperativ förening lämnar i förhållande till insatser enligt lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar eller rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar) ska dras av. I fråga om andra insatser än förlagsinsatser gäller detta dock inte till den del utdelningen enligt 24 kap. 35 § inte ska tas upp av mottagaren. Om den del som inte ska tas upp av mottagaren uppgår till högst av utdelningen, ska dock hela utdelningen dras av. En medlemsfrämjande förening får bara dra av utdelning om föreningen har ett stort antal medlemmar och bara till den del föreningen för samma beskattningsår själv tagit emot utdelning på insatser. En kooperativ hyresrättsförening får inte dra av utdelning om föreningen är ett privatbostadsföretag enligt 2 kap. 17 §. Om en ekonomisk förening är centralorganisation för kooperativa föreningar, ska utdelningen på förlagsinsatser dras av även om centralorganisationen inte är kooperativ enligt 21 §. I paragrafen finns bestämmelser om kooperativa föreningar. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen i första stycket innebär att hänvisningen till lagen om medlemsbanker tas bort och är en följd av att den lagen upphör att gälla, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 24 a § En kooperativ förening ska dra av en medlemsinsats som har tillgodoförts genom insatsemission enligt lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar det beskattningsår då medlemsinsatsen betalas ut till en medlem som avgår. Detsamma gäller medlemsinsatser som har tillgodoförts genom fondemission enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar). I paragrafen finns bestämmelser om en kooperativ förenings rätt till avdrag i vissa fall. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen i paragrafen innebär att hänvisningen till lagen om medlemsbanker tas bort och är en följd av att den lagen upphör att gälla, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 5 § Ett företag anses i detta kapitel ha bestämmande inflytande över ett annat företag om detta är ett dotterföretag till det förra enligt –1 kap. 11 § aktiebolagslagen (2005:551), –1 kap. 10–14 §§ lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar, –1 kap. 2 § sparbankslagen (1987:619), eller –1 kap. 5 § stiftelselagen (1994:1220). En svensk ideell förening anses ha bestämmande inflytande över ett annat företag om detta är ett dotterföretag till föreningen enligt 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). Ett utländskt bolag eller en sådan förvärvare som avses i 11 § anses ha bestämmande inflytande över ett företag om detta skulle ha varit ett dotterföretag till bolaget eller personen, om bolaget eller personen hade varit ett svenskt aktiebolag. I paragrafen finns bestämmelser om definitioner. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. 2019/20:97 Ändringen i första stycket innebär att hänvisningen till lagen om medlemsbanker tas bort och är en följd av att den lagen upphör att gälla, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 21 a § Belopp som överförs till medlemsinsatserna vid insatsemission enligt lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar ska inte behandlas som utdelning. Detsamma gäller belopp som överförs till medlemsinsatserna vid fondemission enligt rådets förordning (EG) nr 1435/2003 av om stadga för europeiska kooperativa föreningar (SCE-föreningar). I paragrafen finns bestämmelser om insatsemission i ekonomiska föreningar. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen i paragrafen innebär att hänvisningen till lagen om medlemsbanker tas bort och är en följd av att den lagen upphör att gälla, se författningskommentaren till lagen om bank- och finansieringsrörelse. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i den nya lydelsen tillämpas första gången för det beskattningsår som börjar efter . 3.Äldre bestämmelser gäller dock fortfarande i fråga om medlemsbanker som är registrerade i bankregistret avseende det beskattningsår som avslutas närmast efter detta datum. Övervägandena finns i avsnitt 7. I punkterna 1 och 2 anges när lagen träder i kraft och när den ska tillämpas första gången. I punkt 3 anges den övergångsreglering som gäller i fråga om medlemsbanker, se författningskommentaren till ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen om upphävande av lagen om medlemsbanker. 9.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse 5 § I denna lag betyder 1.anknutet företag: ett svenskt eller utländskt företag vars huvudsakliga verksamhet består i att äga eller förvalta fast egendom, tillhandahålla datatjänster eller driva annan liknande verksamhet som har samband med den huvudsakliga verksamheten i ett eller flera kreditinstitut, värdepappersbolag eller motsvarande utländska företag, 2.bank: bankaktiebolag, sparbank och medlemsbank, 3.bankaktiebolag: ett aktiebolag som har fått tillstånd att driva bankrörelse, 4.behörig myndighet: en utländsk myndighet som har behörighet att utöva tillsyn över utländska kreditinstitut, 5.EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, 6.filial: ett avdelningskontor med självständig förvaltning, varvid även ett utländskt kreditinstituts etablering av flera driftställen ska anses som en enda filial, 7.finansiellt institut: ett företag som inte är kreditinstitut, värdepappersbolag eller motsvarande utländskt företag och vars huvudsakliga verksamhet är att a) förvärva eller inneha aktier eller andelar, b) driva värdepappersrörelse utan att vara tillståndspliktigt enligt 2 kap. 1 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden, eller c) driva en eller flera av de verksamheter som anges i 7 kap. 1 § andra stycket 2–10, 12 och 15 utan att vara tillståndspliktigt enligt 2 kap. 1 §, 8.hemland: det land där ett företag har fått tillstånd till rörelse som avses i denna 9.kapitalbas: detsamma som i artikel 72 i tillsynsförordningen, 10. kreditinstitut: bank och kreditmarknadsföretag, 11.kapitaltäckningsdirektivet: och rådets direktiv /36/EU av om behörighet att utöva verksamhet i kreditinstitut och om tillsyn av kreditinstitut och värdepappersföretag, om ändring av direktiv /87/EG och om upphävande av direktiv /48/EG och 2006/49/EG, i lydelsen enligt och rådets direktiv /59/EU, 12.kreditmarknadsbolag: ett aktiebolag som har fått tillstånd att driva finansieringsrörelse, 13.kreditmarknadsförening: en ekonomisk förening som har fått tillstånd att driva finansieringsrörelse, 14.kreditmarknadsföretag: kreditmarknadsbolag och kreditmarknadsförening, 15.kvalificerat innehav: ett direkt eller indirekt ägande i ett företag, om innehavet beräknat på det sätt som anges i 5 a § representerar eller mer av kapitalet eller av samtliga röster eller annars möjliggör ett väsentligt inflytande över ledningen av företaget, 16.medlemsbank: en ekonomisk förening som har fått tillstånd att driva bankrörelse, 17.sparbank: ett företag som avses i sparbankslagen (1987:619), 18.startkapital: det kapital som för kreditinstitut avses i artikel 4.51 i tillsynsförordningen, 19.utländskt bankföretag: ett utländskt företag som i hemlandet har tillstånd att driva bankrörelse, 20.utländskt kreditföretag: ett utländskt företag som i hemlandet har tillstånd att driva finansieringsrörelse, 21.utländskt kreditinstitut: ett utländskt bankföretag och ett utländskt kreditföretag, 22.betydande filial: en filial som är betydande enligt artikel 51.1 i kapitaltäckningsdirektivet, 23.blandat finansiellt holdingföretag: ett holdingföretag enligt artikel 4.1.21 i tillsynsförordningen, 24.blandat finansiellt moderholdingföretag inom EES: ett inom EES etablerat blandat finansiellt holdingföretag som inte självt är ett dotterföretag till ett a) kreditinstitut, värdepappersbolag eller , eller b) annat blandat finansiellt holdingföretag eller ett finansiellt holdingföretag som är etablerat i något land inom EES, 25.EES-institut: ett utländskt kreditinstitut eller ett utländskt värdepappersföretag som är hemmahörande i något annat land inom EES än , 26.finansiellt holdingföretag: ett holdingföretag enligt artikel 4.1.20 i tillsynsförordningen, 27.finansiellt moderholdingföretag inom EES: ett inom EES etablerat finansiellt holdingföretag som inte självt är ett dotterföretag till ett a) kreditinstitut, värdepappersbolag eller , eller b) annat finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag som är etablerat i något land inom EES, 28.holdingföretag med blandad verksamhet: holdingföretag enligt artikel 4.1.22 a)i 6 a, 6 b och 15 b kap., detsamma som i 2 kap. 1 § lagen (2015:1016) om resolution, b)i övriga kapitel, detsamma som i 1 kap. 11 och 12 §§ aktiebolagslagen (2005:551), varvid det som sägs om moderbolag tillämpas även på andra juridiska personer än aktiebolag, 30.koncernåterhämtningsplan: en plan som upprättas av ett moderföretag inom EES i syfte att identifiera åtgärder som de företag i en koncern som omfattas av gruppbaserad tillsyn avser att vidta för att bevara eller återställa koncernens eller ett i koncernen ingående kreditinstituts eller utländskt kreditinstituts finansiella ställning och livskraft efter en betydande försämring av den finansiella situationen, 31.krishanteringsdirektivet: och rådets direktiv /59/EU av om inrättande av en ram för återhämtning och resolution av kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av rådets direktiv /891/EEG och och rådets direktiv /24/EG, 2002/47/EG, 2004/25/EG, 2005/56/EG, 2007/36/EG, 2011/35/EU, 2012/30/EU och 2013/36/EU samt och rådets förordningar (EU) nr 1093/2010 och (EU) nr 648/2012, i den ursprungliga lydelsen, 32.moderföretag inom EES: ett moderinstitut inom EES, ett finansiellt moderholdingföretag inom EES eller ett blandat finansiellt moderholdingföretag inom EES, 33.moderinstitut inom EES: ett kreditinstitut, värdepappersbolag eller som är ett moderföretag och som inte självt är ett dotterföretag till ett a)annat kreditinstitut, värdepappersbolag eller , eller b)finansiellt holdingföretag eller ett blandat finansiellt holdingföretag som är etablerat i något land inom EES, 34.samordnande tillsynsmyndighet: en behörig myndighet som ansvarar för att utöva gruppbaserad tillsyn av moderinstitut inom EES och av institut som kontrolleras av finansiella moderholdingföretag inom EES eller blandade finansiella moderholdingföretag inom EES, 35.tillsynsförordningen: och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, 36.utländskt värdepappersföretag: ett utländskt företag som i hemlandet har tillstånd att driva värdepappersrörelse, och 37.återhämtningsplan: en plan som upprättas av ett kreditinstitut i syfte att identifiera åtgärder som institutet avser att vidta för att bevara eller återställa sin finansiella ställning och livskraft efter en betydande försämring av den finansiella situationen. I paragrafen finns definitioner av termer och uttryck som används i lagen. Övervägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen av definitionen av medlemsbank i punkt 16 är en följd av att lagen om medlemsbanker upphör att gälla, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 §. Den nya definitionen av medlemsbanker omfattar – liksom den hittillsvarande definitionen av medlemsbanker – europakooperativ som har fått tillstånd att driva bankrörelse. 1 § Tillstånd att driva bankrörelse får ges för svenska aktiebolag, ekonomiska föreningar och sparbanker. Tillstånd att driva finansieringsrörelse får ges för svenska aktiebolag och ekonomiska föreningar. Bestämmelser om förutsättningar för utländska företag att driva bankrörelse eller finansieringsrörelse i finns i 4 kap. I paragrafen finns bestämmelser om förutsättningar för tillstånd. 2019/20:97 vägandena finns i avsnitt 4.2. Ändringen i första stycket är en följd av att lagen om medlemsbanker upphör att gälla, se författningskommentaren till 10 a kap. 1 §. 1 § Det som enligt 12 kap. 1–4 och 6–20 §§ gäller för kreditmarknadsföreningar ska även gälla för medlemsbanker. Det som föreskrivs om i 7 kap. 8, 30 och 38 §§ lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar ska, i fråga om medlemsbanker, i stället gälla . När den lagen tillämpas på medlemsbanker ska hänvisningar till föreningsregistret i stället avse bankregistret. I paragrafen finns inledande bestämmelser.