prop · H8033 · 2020-09-23 00:00:00 — Myndighetens arbetssätt verkar enligt i väsentliga avseenden bygga på att företagen hör av sig, snarare än att gör övervägda urval med avseende på relevanta populationer. I inget fall beskriver myndigheten att den använt en metod för informationsinhämtning som utgått från att finna representativa data för den svenska företagspopulationen av exportörer i respektive land, med avseende på till exempel företagsstorlek och bransch.83 82Uppgift lämnad av i skrivelse till med svar på frågor, , dnr 2019/00720-18. 83Det framgår av metodbeskrivningarna att haft tillgång till information om dessa populationer. utgångspunkt är att det är önskvärt att göra en bedömning av representativiteten i ett urval i jämförelse med ”totalpopulationen” svenska exportörer i varje aktuell marknad. Ett förhållandevis enkelt sätt att kan vara att pröva att jämföra det egna urvalet utifrån någon eller några variabler visuellt. Att göra en statistisk analys av representativitet är inte omöjligt, men kan kräva mycket arbete då det inte entydigt finns standardmodeller för det. Det är alltid möjligt att när totalpopulationen är känd på förhand att bedöma vilket stickprov man behöver göra för att stickprovet ska vara representativt. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.2Kommerskollegiums arbete med att effektivisera informationsinhämtningen I bilaga 6 (elektronisk) redogör för hur frågor om informationsinhämtning från företag kommit upp i de årliga myndighetsdialogerna. Vår genomgång visar att regeringens styrning så som den förmedlas i myndighetsdialogerna haft ett tydligt fokus på målgruppen näringslivet och företag. Regeringen har utgått från Statskontorets myndighetsanalys 2013 men också från egna överväganden om och observationer av inhämtning av information om företags erfarenheter. Regeringen lyfter i myndighetsdialogerna återkommande och tydligt bedömningar och önskemål avseende informationsinhämtning och efterfrågar förändring och utveckling avseende denna. noterar dock att konkret planering, genomförande, mätning och uppföljning med avseende på informationsinhämtning inte tas upp i myndighetsdialogerna.84 Myndighetens regleringsbrev visar enligt att regeringen tar upp att myndigheten ska inhämta information men de innehåller inga uppdrag att följa upp, utvärdera och effektivisera denna verksamhet.85 har tagit del av underlag från som visar att det på myndigheten har funnits kunskap om att planering ska vara sammanhållen och integrerad, och att det finns ett behov ”av att integrera den strategiska planeringen med den operativa”.86 Men har inte kunnat se att detta omsatts i praktiken avseende informationsinhämtning om företags erfarenheter. genomgång av planeringsdokument, verksamhets- och enhetsplaner samt riskanalyser visar inte på att informationsinhämtning behandlats särskilt.87 I bilaga 6 (elektronisk) beskriver vi mer ingående den genomgång vi gjort av effektiviserings- och utvecklingsarbete och som sammanfattas i följande tabell. finner att det finns övergripande skrivningar om mål och viljeyttringar men få eller inga spår av planerade eller genomförda åtgärder och handlingar. 84Riksrevisionen har även gått igenom regleringsbrev budgetåren 2014–2019. Vår bedömning är att genomgången visar att myndigheten inte fått detaljerad styrning inom de tre områden som granskningen omfattar. Vi sammanfattar genomgången i bilaga 10 (elektronisk). 85Se bilaga 6 (elektronisk). 86Anteckningar gjorda av företrädare för från kurs om planering och uppföljning . 87Se till exempel uppföljningsmall till VP 2017. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R Tabell 3 arbete med att utveckla och effektivisera informationsinhämtningen om företags erfarenheter X – i princip X – i princip Är uppföljning utgångspunkten i Finns dessa steg i styrnings- och Används dessa verktyg? Finns det en process för identifiering av produktivitets- och kvalitetsmått? Om ja, vad omfattas? X – i princip Källa: genomgång av verksamhets- och enhetsplaner samt riskanalyser 2014–2019 samt skrivelser med svar på frågor. 2.3 Synpunkter från omvärlden har fått synpunkter från kontaktansvariga för regionala exportcentrum/regional exportsamverkan, företrädare för företagarorganisationer och företrädare för företag. De svar som vi fått in visar att de organisationer och företag som faktiskt haft kontakt med ger positiva omdömen om myndighetens informationsinhämtning. Bland de 16 enskilda företag som fått skriftligt svar från, var det 10 företag som hade haft kontakt med . Dessa var positiva till myndighetens förmåga att ta emot företagets erfarenheter. 10 av de 16 företagen förväntade sig att staten tar emot information om handelshinder som de upplevt. Tabell 4 visar att får ett högt medelomdöme i jämförelse med andra aktörer inom exportområdet. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 4 Företags omdömen om aktörers förmåga att ta emot företagets erfarenheter i de fall de haft kontakt (Sex är det högsta omdömet på en sexgradig skala) Källa: Skriftliga svar till från 16 företag arbetar enligt uppgifter från externa aktörer med att få in information på många sätt, till exempel genom återkommande rundabordssamtal som uppfattas som väl fungerande.88 Flera av uppgiftslämnarna lyfter fram att det kan finnas ett ointresse hos företag att lämna information till Kommerskollegium.89 Ett skäl till detta kan vara att uppklarade handelshinder lätt glöms bort. Kännedomen om handelshindret sprids då inte utanför kretsen av närmast berörda och för framtida bruk.90 Företag kan också avstå från att lämna information för att de vill undvika negativa konsekvenser på strategiskt viktiga marknader.91 Många företag har dock inte haft någon som helst kontakt med . Av de 283 företag som exporterar eller överväger export som lämnat svar på frågor i Företagarnas medlemspanel är det endast en procent som har haft kontakt med Kommerskollegium.92 12 av de 21 kontaktansvariga i de regionala exportcentrumen/det regionala exportsamverkansarbetet som vi ställt frågor till uppgav att deras exportcentrum/samverkan inte hade haft någon kontakt med . Av de svar som vi fått framgår synpunkter om att har svårt att få in data från ”rätt företag” med följd att representativiteten i insamlade data är låg. Riktat arbete med ”handpåläggning” och fokusgrupper kan vara en väg 88Baseras på följande: Uppgift från företrädare för företagarorganisation i möte med , uppgift från företrädare för företag i möte med , uppgift från företrädare för företagarorganisation i möte med , uppgift från telefonmöte med företrädare för standardiseringsorganisation . 89Se till exempel uppgifter i skriftliga svar och skriftliga frågor till regionalt exportcentrum/exportsamverkan, uppgift från företrädare för företagarorganisation i möte med , och 90Uppgift från företrädare för företagarorganisation i möte med . 91Uppgift från företrädare för företagarorganisation i möte med . 92925 företag besvarade totalt frågor. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R att gå.93 Myndigheten skulle också kunna göra fler riktade utskick.94 Myndigheten skulle kunna utveckla frågeställandet med till exempel digital teknologi. En större anpassning till olika målgrupper både vad gäller utformning och val av insamlingskanaler har framförts vara viktigt. Näringslivskompetens är en förutsättning för att lyckas med detta enligt vissa.95 Att det inte alltid är tydligt vad som händer med lämnad information, kan också påverka incitamenten att lämna uppgifter till myndigheten.96 följer enligt uppgift från ett större exportföretag inte upp och utvärderar sina insatser för att samla in information om företags erfarenheter och hur de kan förbättras.97 Vissa företagarorganisationer noterar också att de inte heller haft diskussioner med om hur de kan nå ut till sina medlemmar/företag.98 har ställt frågor till angående det arbete med målgruppen näringslivet som myndigheten satt igång . har bland annat ställt frågan om myndigheten i arbetet med näringslivet som målgrupp varit i kontakt med eller planerar att kontakta aktörer i omvärlden. har inte svarat på frågan utan uppgett att myndigheten inte påbörjat planeringen. Detta förhållande kan enligt bedömning tala för att uppgifterna ovan i stort skulle kunna spegla hur hanterat frågan om uppföljning avseende informationsinhämtningen.99 2.4 Sammanfattande iakttagelser och bedömning 2.4.1Helhetsperspektiv och representativitet behandlas inte i informationsinhämtningen Granskningen visar att regeringen i de årliga myndighetsdialogerna efterfrågat så användbar information om företags erfarenheter från som möjligt. Men i förhållande till företagspopulationen som helhet inhämtar information från ett litet antal företag. konstaterar att varken regeringen eller hanterar behovet av att informationen från företag behöver vara representativ för att kunna utgöra ett effektivt underlag i arbetet.100 Information som man inte bedömt eller inte 93Uppgift från företrädare för företagarorganisation, i mejl . 94Uppgift från företrädare för företagarorganisation, . 95Uppgift från företrädare för företagarorganisation . 96Uppgift från företrädare för företag i möte med . 97Uppgift från företrädare för företag i möte med . 98Se till exempel uppgift från företrädare för företagarorganisation i mejl , och . 99Uppgift lämnad av i skrivelse till med svar på frågor, , dnr 2019/00720-18. 100Med undantag för Kommerskollegiums företagsundersökning . 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N kan bedöma representativiteten för medför osäkerhet och risk för snedvridningar, och kan därigenom påverka bedömningar och val i omotiverad riktning. Enligt kan därför det sätt på vilket genomför informationsinhämtningen om företags erfarenheter medföra att det samlade svenska ekonomiska intresset beaktas i otillräcklig utsträckning. 2.4.2Det finns risker med effektiviserings- och utvecklingsarbetet eftersom systematik och konkretion saknas Myndigheten har inte utvecklat sin informationsinhämtning . Förhållandet att ett begränsat urval företag lämnar information till kvarstår utan att myndigheten behandlar frågan om representativiteten i insamlad information. Myndighetsdialogerna saknar ett konkret risk- och genomförandeperspektiv. Frågor om mål, mått och uppföljning i förhållande till nuläget behandlas inte av vare sig regeringen eller myndigheten i dialogerna. Myndigheten agerar på övergripande nivå utifrån den styrning avseende utvecklingsområden som myndigheten fått. Men konkretion och djup avseende rimliga åtgärder framträder inte tydligt. genomgång av underlagen från planerings- och riskarbete visar att de inte behandlar frågor om informationsinhämtning från företag ur ett konkret risk- och genomförandeperspektiv. Att myndigheten inte konkretiserat effektiviseringsarbetet avseende informationsinhämtningen med avseende på uppföljning, planering med avseende på indikatorer och tydliga processer betyder enligt att det finns tydliga risker för att myndigheten inte fullt ut genomför myndighetsuppdraget. 2.4.3Informationsinhämtningen har brister som påverkar resurshushållningen Granskningen visar att varken regeringen eller myndigheten i praktiken prioriterat arbetet med att utveckla informationsinhämtningen inom ramen för befintliga resurser. De iakttagelser gör innebär sammantaget enligt vår bedömning att de statliga resurser som fördelas till informationsinhämtning om företags erfarenheter kan göra större nytta. Enligt innebär det att hushållningen med statens resurser kan förbättras genom genomtänkta och strategiska åtgärder. De synpunkter om förbättringsåtgärder med avseende på informationsinhämtning om företags erfarenheter som företag och företagarorganisationer lämnat till ger en uppfattning om de typer av åtgärder som skulle kunna övervägas. Dessa åtgärder innebär inte med R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R självklarhet att mer resurser behövs, då åtgärderna skulle kunna integreras i befintliga processer. Säkrare urval och högre representativitet i informationsinhämtningen skulle kunna effektivisera informationsinhämtningen genom fler riktade och uppsökande informationsinhämtande insatser på grundval av utvecklat arbete med målgrupper och näringslivskompetens. har också fått synpunkter från företag och företagarorganisationer om att inte utvärderar sina informationsinhämtande insatser. Information som lämnat till kan enligt tolkas som att dessa synpunkter kan ha viss grund. Företag och företagarorganisationer menar också att en större tydlighet om vad myndigheten kan erbjuda och om vad information från företag ska användas till skulle öka incitamenten att lämna uppgifter. I det senare avseendet är kännedomen om av betydelse och en hushållningsfråga, givet de resurser som staten fördelar till verksamhet. I följande kapitel behandlar vi denna fråga. 34R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3Kommerskollegiums användning av information om företags erfarenheter och stöd till företag granskning visar att verksamhet med analys och stöd till omvärlden och företag är relativt okänd bland företagare. Eftersom det finns möjligheter att nå ut till fler genom till exempel digitala kanaler skulle effekten av resurser som lägger på analys och stöd kunna bli större. 3.1Kommerskollegiums analysarbete och stöd till omvärlden och företag101 har i ett särskilt underlag till beskrivit ett urval av sina företagskontakter med anledning av handelshinder . Underlaget beskriver också sammanhang där företag sökt och fått stöd enskilt eller i grupp genom bland annat analyser och upplysningar från . Detta underlag återges i sin helhet i bilaga 5 (elektronisk). Att det är ett urval betyder enligt att det finns fler kontakter. Men myndigheten för ingen ”loggbok” över företagskontakter och det är därför svårt för myndigheten att lämna uppgift till om hur många fler kontakter som förekommit utöver de som omnämns i bilaga 5 (elektronisk).102 I princip är enligt varje fall där ett företag vänder sig till myndigheten med ett handelshinder unikt. kan det handla om att reda ut vilka regler som faktiskt gäller för att stödja företagen i deras kontakter med företrädare för de aktuella länderna. Finns det konkreta exempel på handelshinder kan lyfta frågan till UD för bilaterala diskussioner med det aktuella landet. Inom den inre marknaden är enligt Solvit det mest effektiva verktyget för att ge praktiskt stöd till företag. Solvits uppdrag är att ge konkret stöd till företag som möter handelshinder på den inre marknaden. Det är enligt myndigheten ett snabbt och för företagen kostnadsfritt alternativ till att få frågan prövad i domstol. Målsättningen är enligt att finna en lösning på det anmälda problemet . Om detta inte lyckas kan företagare vända sig direkt till med sitt klagomål. I de fall där hindret 101Beskrivningen av analys och stöd till omvärlden och företag baseras på uppgifter som fått i följande skrivelser som lämnat på frågor från : , dnr 2019/00720-12 s. 5, 8, skrivelse , dnr 2019/00720-15, s. 2. 102Skrivelse med svar på frågor , dnr 2019/00720-18. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R beror på att nationell lagstiftning inte är förenlig med , uppmärksammar Solvit regeringen på problemet. Solvit är ett rekommendationsbaserat system av nationella Solvit-centrum. Det innebär att det inte finns särskilt många tvingande regler. har dock identifierat sex uppföljningsvariabler: tre för det centrum som tar emot en anmälan och tre för det centrum som anmälan sedan skickas till. Utgångspunkten är att företag hör av sig till sitt ”hemlands” Solvit-centrum som sedan skickar ärendet vidare till Solvit-centrumet i det land där företaget upplevt problem. Tabell 5 Nyckeltal för Solvit-centrum Centrum som tar emot ärende Centrum som ska ”lösa” eller besvara ärendet Vidarebefordran till centrum som ska ”lösa” Acceptans av erbjuden lösning Källa: index_en.htm (hämtat ). har inte egna riktlinjer för stöd till företag när det gäller handelshinder. Handelshindersarbetet är ett samarbete med , med flera. tar fram vägledningar för hur handelshindersarbetet ska bedrivas.103 Arbetet har enligt utvecklats bland annat genom ambassadrapporter och ett aktivare arbete med handelshinder på ambassaderna. tar enligt också fram dokument om handelshandelshindersarbetet. Ett sådant dokument togs enligt myndigheten fram . Stora delar av det dokumentet är enligt fortfarande styrande för arbetet, även om arbetet också utvecklats sedan dess104. arbete med att stödja företag är enligt myndigheten inriktat på att dra nytta av arbete med handelshinder i genom att förmedla kunskap om de handelshinder som svenska företag och intressen stöter på och genom att till framföra både muntliga och skriftliga synpunkter. tar i dessa sammanhang fram det underlag som och behöver och önskar för handelshindersarbetet. 103Se fotnot 78. 104Global Europe-A Stronger Partnership to Deliver Market Access. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N När det gäller konkreta handelshinder i länder utanför EU som anmäls till kollegiet är ambition enligt myndigheten att driva varje ärende till en lösning. har enligt skriftlig uppgift till inte utvärderat stödet till företag med hjälp av någon konsult. 3.2 Kännedom om analys och stöd Att det enligt är få företag som förstår vad kan bidra med är enligt myndigheten en stor utmaning.105 Företrädare för har uppgett till att verksamhet inte är känd i den utsträckning som behövs. 106 uppger till att myndigheten inte satt upp generella kännedomsmål. Därför har inte heller gjort några kännedomsundersökningar. Däremot har ett verktyg för webbanalys och myndigheten mäter nedladdning. ”hoppas” myndigheten få ett ”mer adekvat system på plats” för att mäta ”konverteringar och spridning”.107 I granskningen har särskilt ställt frågor till 3 299 små och medelstora företag genom Företagarnas medlemspanel om deras kännedom om . Tabell 6 visar att kännedomen om bland dem som svarat är låg, både absolut sett och i jämförelse med andra aktörer. 105Uppgifter i skrivelse från till , , dnr 2019/00720-4. 106Möte med företrädare för . 107Uppgifter i skrivelse från till , , dnr 2019/00720-4. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R Tabell 6 Kännedom om – procentandel av antalet företag108 Källa: Företagarnas medlemspanel, Tabell 7 visar också att det är mycket få företag som uppger att de varit i kontakt med . Tabell 7 Kontakt med handels- och exportfrämjande aktörer – procentandel av antalet företag109 Kommers- Ingen Business EKN Källa: Företagarnas medlemspanel, Det är dock tydligt av svaren från företagen att det finns en viss förväntan om stöd som framgår av tabell 8. Tabell 8 Vad förväntar du dig att staten hjälper företag med när ni möter handelshinder? Källa: Företagarnas medlemspanel, När det gäller Solvit-centrum är bilden som framträder att det är få företag som känner till och har varit i kontakt med centrumet. 108Baserat på 286 svar från företag som antingen exporterar, exporterar/importerar eller överväger att exportera. Panelen omfattar 3 299 deltagare, 925 svar (varav 888 slutförda): 28 procents svarsfrekvens. 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Bland de 16 enskilda företag som fått svar på skriftliga frågor från var det 12 som uppgav att de har obefintlig kännedom om Solvit, 2 som uppgav att de har mycket god kännedom och 1 företag som uppgav att det har viss kännedom.111 8 av de 16 företagen uppger att de upplevt problem på den inre marknaden men det är alltså ändå bara 3 som har haft kontakt med Solvit. Bland de företag som besvarat frågor i Företagarnas medlemspanel så är det inget företag bland de företag som har exportverksamhet och som upplevt problem på den inre marknaden som varit i kontakt med Solvit. 6 av 21 kontaktansvariga för regionala exportcentrum/regional exportsamverkan att de inte har någon kännedom om Solvit. är ett av de länder som svenska företag återkommande angett är bland de mest problematiska att exportera till. publicerade en egeninitierad rapport på svenska om problemen i handel med . I rapporten identifierade åtgärder som skulle kunna förbättra stödet till företag som handlar med Norge.112 har tagit upp metodiken och innehållet i denna rapport med företrädare för och fått uppgift från dem att rapporten var relevant och till nytta vad gäller Kommissionens arbete mot och , om den varit känd och spridits i engelsk översättning113. Detta exempel beskriver vi mer utförligt i bilaga 9 (elektronisk). 3.3 Effektivisering och utveckling av analys och stöd Dokumentationen från myndighetsdialoger visar att myndighetens analyser och stöd direkt till och i förekommande fall till företag behandlats i ett antal avseenden, –2019 och med relativt tydliga bedömningar av verksamheten.114 Det finns en klart uppskattande ton från regeringen i myndighetsdialogerna avseende såväl ledning som myndighet, framför allt i förhållande till omvärlden generellt. Men iakttagelse är att regeringen också har lyft frågor inom centrala områden och efterfrågat förändring och utveckling.115 Myndighetens regleringsbrev visar enligt att regeringen tar upp att myndigheten ska använda information och ge stöd. 111Observera att har namngivit sju av dessa företag som sådana myndigheten har löpande kontakt med. 112Kommerskollegium 2013:3, handel med – grannhandel med förhinder. 113Uppgift från företrädare för på telefonmöte , justerade anteckningar från mötet avstämda med företrädaren . 114Följande avsnitt bygger på noteringar från genomgångar av myndighetsdialogerna , och . 115Se bilaga 7 (elektronisk) för en beskrivning av myndighetsdialogerna med avseende på informationsanvändning och stöd. har även gått igenom regleringsbrev för budgetåren 2014–2019. Vår mening är att genomgången visar att myndigheten inte fått detaljerad styrning inom de tre områden som granskningen omfattar. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R innehåller inga uppdrag att följa upp, utvärdera och effektivisera denna verksamhet.116 3.3.1Kommerskollegiums arbete med att utveckla och effektivisera analyser och stöd Denna del bygger på genomgång av verksamhetsdokument och uppgifter från i skrivelser där myndigheten besvarat frågor från Riksrevisionen.117 genomgång av myndighetsdialogerna visar att regeringens styrning till så som den förmedlas i myndighetsdialogerna haft ett tydligt ”börläge” avseende myndighetens användning av information om företags erfarenheter och stöd till företag. Detta har funnits men också successivt utvecklats, tydliggjorts och konkretiserats. genomgång av planeringsdokument, verksamhetsplaner, enhetsplaner och riskanalyser visar inte entydigt att detta ”börläge” resulterar i ett systematiskt utvecklingsarbete i praktiken. har gjort vissa relevanta inledande ansatser, som framgår av tabell 9. Det är därför som vi har kryssat i både ja och nej i tabellen. Men sammantagna iakttagelse är att ju närmare praktisk implementering myndigheten kommer desto otydligare och långsammare blir det hur myndigheten i praktiken omsätter förekommande avsikter i konkret hantering. Myndigheten ställer upp relevanta mål som återspeglar det som tagits upp i myndighetsdialogerna av regeringen.