prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — Aktiebolaget ska redovisa resultatet för det svenska systemet för statsstödda exportkrediter. Föregående års överskott inlevereras och redovisas på inkomsttitel. Överskottet uppgick till och inlevererades . Det inlevererade överskottet 2019 är (85,) lägre än det överskott som inlevererades . har inte levererat in något överskott vilket påverkar jämförelsen med föregående år negativt med . Svenska Kraftnäts inlevererade utdelning och inleverans av motsvarighet till statlig skatt Inlevererat överskott av statsstödd exportkredit Inlevererat överskott från övriga myndigheter Stor ökning av överskottet av statens fastighetsförvaltning Överskotten av statens fastighetsförvaltning uppgick till , vilket är (183,) högre än föregående år. Överskottet från () var . Den största fastighetsförsäljningen avsåg Silvieberg 3 som såldes för . Även fastigheten 1 såldes , för . levererade ett överskott på . Kostnadsränta på skattekontot lägre än 2018 Ränteinkomster uppgick till , det är (15,) lägre än föregående år. Räntor på skattekonto uppgick till , vilket är (16,) lägre än 2018. Skillnaden jämfört med föregående år beror framför allt på att utfallet för kostnadsränta vid underskott på skattekonto blev Intäktsräntan vid överskott på skattekonto blev lägre än föregående år. Inkomster av statens aktier något högre än 2018 Inkomster av statens aktier består av utdelning och andra inkomster från statligt ägda bolag. Utdelningen baseras generellt på bolagens resultat innan. Inkomster av statens aktier uppgick till , det är (3,) högre än föregående år. Tabell 2.16 Aktieutdelning m.m. 2019 och 2018 delade ut , vilket är mer än föregående år. Utdelningen från blev , vilket motsvarar av årets vinst. Utdelningen från blev , vilket motsvarar av årets resultat. delade ut , vilket är mer än föregående år och överstiger utdelningsmålet om en tredjedels procent av resultatet. Inkomster från offentligrättsliga avgifter högre 2019 Inkomsterna från offentligrättsliga avgifter blev , vilket är (4,) högre än föregående år. Finansieringsavgiften från arbetslöshetskassor uppgick till , vilket är (1,) högre än 2018. Avgifter vid patent- och registreringsväsendet uppgick till . Det är en ökning med (11,) jämfört med föregående år. Högre inkomster från böter Inkomsterna från Böter m.m. uppgick till , vilket är (14,) högre än föregående år. Det högre utfallet beror framför allt på att bötesmedel från blev högre än föregående år. Det avser bl.a. domstolsböter och strafförelägganden som uppgick till . Övriga inkomster av statens verksamhet uppgick till , vilket är högre än 2018. Det förklaras bl.a. av att levererade i återbetalade statsbidrag. Det är högre än föregående år. Lokalradioavgifter från Myndigheten för press, radio och tv blev högre. betalade kommersiella radiobolag till Myndigheten för press, radio och tv för tillstånd att sända markbunden analog kommersiell radio. Avgifterna betaldes i förskott och kommer därför att periodiseras kvartalsvis mot statens budget för hela perioden för att ge en rättvisande bild av de redovisade intäkterna. Inkomster av försåld egendom Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. inkomster av försålda byggnader och maskiner, mark och annan egendom som exempelvis gruvegendom och aktier. Tabell 2.17 Inkomster av försåld egendom Inkomster av försåld egendom Små inkomster av försåld egendom 2019 Inkomster av försåld egendom uppgick till , vilket är lägre än beräknat i statens budget. Det beräknade beloppet i statens budget utgör en beräkningsteknisk schablon på . Jämfört med föregående år blev inkomsterna lägre. Inkomsterna 2018 bestod främst av försäljning av statens innehav av aktier i i , som genererade ett överskott på . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas återbetalningar av olika typer av lån där den största delen är återbetalning av studielån. Tabell 2.18 Återbetalning av lån Återbetalning av övriga lån Återbetalning av lån högre än föregående år Utfallet på inkomsttypen uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år är utfallet (7,) högre. Återbetalningen av studielån, som avser lån upptagna , blev lägre än 2018. Förändringen mellan åren beror bl.a. på att antalet låntagare minskade med 35 353. Återbetalningen av övriga lån blev (27,) högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet högre. Övriga lån avser bl.a. hemutrustningslån som blev högre än föregående år, vilket beror på att antalet personer som återbetalar hemutrustningslån ökat på grund av den senaste tidens flyktingmottagande. Antalet lån uppgick till 64 300, vilket är en minskning med 5 900 lån jämfört med . Antalet lån har minskat eftersom återbetalningarna har ökat och nyutlåningen är lägre eftersom antalet personer som beviljats uppehållstillstånd och tagits emot i en kommun har minskat. Hemutrustningslånet ska betalas tillbaka efter utbetalningen. Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av vissa amorteringar och statliga pensionsavgifter. Inkomsterna uppgick till , vilket är (0,) högre än beräknat i statens budget. Tabell 2.19 Kalkylmässiga inkomster De statliga pensionsavgifterna ökade Statliga pensionsavgifter uppgick till . Avgifterna för statlig tjänstepensionering uppgick till , medan den särskilda löne- skatten på pensionskostnader uppgick till . Administrations- kostnaderna för det statliga tjänstepensionssystemet blev . De statliga pensionsavgifterna blev högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år har de statliga pensionsavgifterna ökat med (17,). Det beror främst på en sänkning av räntan i beräknings- grunderna från 0,30 till 0,00 för och att prisbasbeloppet höjdes från Tabell 2.20 Statliga pensionsavgifter Särskild löneskatt på pensionskostnader Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen kommer från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Tabell 2.21 Bidrag m.m. från EU Bidrag från EU till fiskenäringen Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden Bidrag från Europeiska socialfonden Bidrag till transeuropeiska nätverk Övriga bidrag från EU Bidrag m.m. från EU Inkomsterna uppgick till och är (0,) högre än beräknat i statens budget. Jämfört med 2018 blev inkomsterna (1,) högre. Tabell 2.22 Bidrag från Bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket Övriga bidrag från Europeiska garantifonden för Bidrag från EU till landsbygdsutvecklingen Europeiska utvecklings- och garantifonden - garantisektionen 2000 – 2006 Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för Bidragen från högre än budget Bidragen från uppgick till 2019, vilket är (9,) högre än vad som beräknades i statens budget. Det är framförallt inbetalningarna av Gårdsstöd som blivit högre () och beror främst på att den del av gårdsstödet som betalades in från EU blev högre än väntat. Övriga bidrag från Europeiska garantifonden för jordbruket blev högre än beräknat. Under inkomsttiteln redovisas de valutakursdifferenser som uppstår i den löpande redovisningen till (garanti- och landsbygd). Det högre utfallet beror främst på att kronans värde i förhållande till euron har varit svagare än vad regeringen beräknade i budgeten. Kursvinsterna uppgick till . Bidragen från den europeiska fonden för landsbygdsutveckling –2020 blev Orsaken är delvis att Europeiska kommissionen , efter skrivelse från regeringen, beslutat att medfinansieringen från EU inom landsbygdsprogrammet skulle öka från till . Bidragen från EU:s regionala och sociala fonder blev lägre än beräknat Bidragen från Europeiska regionala utvecklingsfonden blev lägre än beräknat. Det beror bl.a. på att flera projekt inte har rekvirerat medel i den takt som beräknades på grund av att de ligger efter i genomförandet eller dröjer med rekvisitioner. Bidragen från Europeiska socialfonden blev lägre än beräknat. Det lägre utfallet beror på lägre medelsförbrukning i de beviljade projekten än beräknat. Bidragen från EU ökade något 2019 Jämfört med 2018 så ökade bidragen från EU med (1,). Gårdsstödet ökade med och det beror främst på att den del av gårdsstödet som betalades in från EU blev högre än väntat. Bidragen från EU till landsbygdsutvecklingen ökade med , vilket bl.a. beror på att den europeiska kommissionens beslut om ökad medfinansiering från EU. Åt motsatt håll går bidragen från de europeiska regional- och socialfonderna som minskat med respektive . Övriga bidrag från EU ökade med . Det är främst bidragen från asyl-, migrations och integrationsfonden som ökat mellan åren. Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Denna inkomsttyp omfattar tillkommande EU-skatter och utjämningsavgifter för LSS-kostnader (lagen om stöd- och service för vissa funktionshindrade). Dessutom ingår olika avräkningar som avser, dels intäkter som förs till fonder, dels kompensation för mervärdesskatt till statliga myndigheter och kommuner och Avgifter till public service. Tabell 2.23 Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Intäkter som förs till fonder Avräknad mervärdesskatt, statliga myndigheter Kompensation för mervärdesskatt, kommuner Avgifter till public service Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet I statens budget beräknades avräkningarna uppgå till -. Utfallet blev -. Skillnaden mot beräkningen i statens budget blev alltså -. Avräkningarna för kompensation för mervärdesskatt till kommunerna blev högre och beror på att kommunernas konsumtion blev högre än väntat. Jämfört med ökade Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet med . Avräkningen av avgifter till public Service ökade med eftersom det är första året som avgifterna redovisas i statens budget. 2.4.4Definitionerna av statens skatteintäkter skiljer sig åt då godkände regeringens förslag om ändrade redovisningsprinciper för statsbudgetens inkomstsida, ska statens budget och nationalräkenskaperna visa samma totala skatteintäkter för den offentliga sektorn3. Nationalräkenskaperna i Europeiska unionen bygger på ENS 2010-manualen, som är en del av ENS 2010-förordningen. Den har beslutats av och . genomförde () en allmän översyn av redovisningen i nationalräkenskaperna. Efter översynen förändrades definitionen av vad som ingår i den offentliga sektorns skatteintäkter och . När beslutade om budgeten var dessa förändringar inte kända. Därför hade man inte beaktat dem när skatteintäkterna i statens budget beräknades. Eftersom statens budget ska följas upp mot den av beslutade budgeten har inte heller redovisningen av skatteintäkterna justerats i efterhand, för att de ska stämma överens med förändringarna. Därmed har det uppstått en skillnad mellan skatteintäkterna i statens budget och i nationalräkenskaperna. Det går dock att specificera skillnaderna. Tabell 2.24 Förklaringsposter som visar skillnaden för skatteintäkterna mellan statens budget och nationalräkenskaperna Statens skatteintäkter enligt Statens budget Allmän översyn av nationalräkenskaperna Olika periodisering av energiskatt på elektrisk kraft Olika definitioner av sektorerna Övrigt (t.ex. senare beräkningstidpunkt, avrundning etc.) Statens skatteintäkter enligt nationalräkenskaperna1 1Nationalräkenskaperna fjärde kvartalet 2019 publicerades . Vid den allmänna översynen reviderades statens skatteintäkter i nationalräkenskaperna på ett sätt som påverkar jämförelsen med statens budget. För skatteredovisningen skiljer tre poster sig åt mellan redovisningen i nationalräkenskaperna och i statens budget. Intäkterna från kärnkraftsindustrin som fonderas i Kärnavfallsfonden har tidigare räknats som en statlig skatteintäkt i både nationalräkenskaperna och statens budget. Men efter den allmänna översynen av nationalräkenskaperna ingår inte dessa intäkter längre i staten, utan i företagssektorn. Det innebär att skatteintäkterna för staten minskar med nästan i nationalräkenskaperna. Avkastningen på intäkterna från Kärnavfallsfonden redovisas nu i stället som en skuld mot företagssektorn. Skulden motsvarar fonden i balansräkningen för staten. 3 /06:1, avsnitt 6.2. ersattes radio- och tv-avgiften till Radiotjänst med en individuell public service-avgift, som dras direkt med skatten. Public service-avgiften redovisas som skatt i statens budget . Inationalräkenskaperna redovisas även radio och tv-avgiften till Radiotjänst som en skatteintäkt för staten. Därmed har det uppstått en skillnad på och bakåt. Elcertifikatsystemet är ett marknadsbaserat stödsystem som ska öka produktionen av förnybar el. Enligt regelverket för nationalräkenskaperna ska handel med elcertifikat bruttoredovisas i staten, eftersom det är staten som fastställer förutsättningarna för systemet. Det innebär att handeln med elcertifikat både redovisas som skatteintäkt och utbetald subvention i staten, trots att staten inte är inblandad i de monetära transaktionerna. Det höjer skatteintäkterna med mellan 3–i nationalräkenskaperna. I statens budget ingår inte elcertifikaten. justerades periodiseringen av energiskatt på elektrisk kraft – 2018 i nationalräkenskaperna. Motsvarande revidering gjordes inte för statens budget, eftersom utfallet i statens budget redan hade fastställts. Dessutom finns skillnader i olika principer för avgränsningen av staten i statens budget och i nationalräkenskaperna. Till exempel ska den kommunala fastighets- avgiften tillhöra staten i nationalräkenskaperna, eftersom det är staten som bestämmer villkoren för den kommunala fastighetsavgiften. Det innebär att den redovisas som en statlig skatteintäkt som transfereras till kommunsektorn. Motsvarande princip finns inte för statens budget där intäkterna för den kommunala fastighetsavgiften tillhör kommunerna, och inte staten. Detta leder till förhållandevis stora skillnader i sektoruppdelningen av skatteintäkterna, men det påverkar inte den samlade skatteintäkten för offentlig sektor. Skatteintäkterna skiljer sig åt i statens budget och i statens resultaträkning Det finns även skillnader mellan redovisningen av skatteintäkter i statens budget och i statens resultaträkning. När statens årsredovisning lämnas till är de periodiserade skatterna en beräkning/prognos, som först kommer att slutligt fastställas ungefär . Eftersom årets över- eller underskott fastställs då regeringen lämnar skrivelsen Årsredovisning för staten till , redovisas eventuella senare revideringar av skatteintäkterna på kommande år. Till exempel så fastställdes årets överskott för staten 2018 i Årsredovisning för staten 2018. Eftersom överskottet fastställdes innan skatteintäkterna var fastställda revideras i stället skatteprognosen skatteintäkter och påverkar därmed över- eller underskott för staten. Förutom skillnader i redovisningen av skatteintäkter förekommer det skillnader i avgränsningen av staten i resultaträkningen och i statens budget. I resultaträkningen elimineras dessutom inomstatliga transaktioner. Tabell 2.25 Förklaringsposter som visar skillnaden för skatteintäkterna mellan statens budget och statens resultat- och balansräkning Totala skatteintäkter enligt resultaträkningen Justering för reviderad skatteprognos Statens skatteintäkter i Statens budget Justeringsbelopp för revidering totala Justeringsbelopp för reviderad skatteprognos Statens skatteintäkter i resultaträkningen enligt avgränsning i Statens budget1 1Se avsnitt 3 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys, not 1 Skatteintäkter. 2.5Utgifter i statens budget 2019 Utgifterna i statens budget är indelade i 27 utgiftsområden. Därutöver ingår även posterna Förändring av anslagsbehållningar, nettoutlåning och Kassamässig korrigering på budgetens utgiftssida. Posten Förändring av anslagsbehållningar används endast vid budgetering. Utfallet påverkar anslagsbehållningarna för respektive anslag. Utgifter i statens budget – sammanfattning I tabell 2.25 jämförs utfallet för utgifterna, dvs. den faktiska förbrukningen, dels med ursprungligen anvisade medel (statens budget), dels med totalt anvisade medel (inklusive ändringar av budgeten). En högre förbrukning än anvisade medel möjliggörs genom utnyttjande av ett eventuellt ingående anslagssparande eller en anslagskredit. Tabell 2.26 Utgifter i statens budget 2019 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget Utgifterna i statens budget uppgick till . (7,) lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten och (8,) lägre än vad som totalt anvisades. Inom 7 av de 27 utgiftsområdena blev utgifterna mer än lägre än vad som anvisades i statens budget. Utgifterna för hälsovård, sjukvård och social omsorg lägre än beräknat Utfallet för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Utfallet för många anslag inom utgiftsområdet blev lägre. Bland annat blev kostnaderna för statlig assistansersättning och stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet lägre än beräknat. Kostnaderna för läkemedel inom förmånerna blev i stället högre än beräknat. Färre kommunmottagna och lägre utgifter för ensamkommande barn och unga Utfallet för utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering blev . Det är lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror bl.a. på att antalet nyanlända som beviljades uppehållstillstånd och togs emot i en kommun blev lägre än beräknat, och att utgifterna för ersättningar för mottagandet av ensamkommande barn blev lägre än beräknat. Prioriterat studiebidrag lägre än beräknat Inom utgiftsområde 15 Studiestöd blev utfallet , vilket är lägre än vad som anvisades i budgeten. Det beror framför allt på att utgifterna för prioriterat studiebidrag för dem som saknar slutbetyg från grundskola eller gymnasium blev lägre än beräknat. Bidrag till lärarlöner och vuxenutbildning lägre än beräknat För utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning uppgick utgifterna till . Det är lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Det beror bl.a. på att medlen under anslag för bl.a. bidrag till lärarlöner och vuxenutbildning inte utnyttjades fullt ut. Investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder lägre än beräknat Utfallet för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik uppgick till och blev därmed lägre än vad som anvisats. Det beror främst på att investeringsstöd för anordnande av hyresbostäder och bostäder till studerande blev lägre än beräknat. Högre inkomster från överkurser vid emission, än beräknat Utgifterna inom utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisades i budgeten. Det beror i första hand på högre inkomster från överkurser vid emission, än beräknat. Utfallet för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen uppgick till och är därmed lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på att EU återbetalade ett överskott till om för den avgift som baseras på bruttonationalinkomsten (BNI). Dessutom blev EU:s fastställda budget lägre än vad som antogs i statens budget. Även tullavgiften blev lägre än beräknat i statens budget. minskade valutareserven genom återbetalning av lån till nettoutlåning uppgick till -, vilket är lägre än vad som beräknades i statens budget. Det beror framför allt på att minskade valutareserven med , vilket påverkade nettoutlåningen med . Tabell 2.27 Utfallet för statens budget Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Summa utgifter m.m. i statens budget Utgifterna i statens budget minskade när minskade valutareserven Utgifterna i statens budget minskade med (4,) . Att utgifterna minskade beror i huvudsak på att minskade valutareserven vilket påverkar förändringen av nettoutlåning som totalt minskade med jämfört med . Utgifterna för utgiftsområde 4 Rättsväsendet ökade utgifterna med (7,). Utgifterna för ökade med (11,). Det beror dels på att lönerna höjdes, dels på att har anställt fler. Utgifterna för rättsliga biträden ökade med (7,). Ökade anslag för att stärka totalförsvaret Inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökade utgifterna med (13,). Det beror främst på utveckling och anskaffning av JAS 39E, och ubåt A26. Ökningen beror också på att Försvarsmakten har haft en ökad övningsverksamhet och vidmakthållit materiel i högre utsträckning. Utgifterna för asylsökande minskade Inom utgiftsområde 8 Migration blev utgifterna (39,) lägre. Ersättningarna till kommunerna minskade med (56,), vilket främst beror på att antalet barn och unga i mottagningssystem minskade. Färre personer fick aktivitets- och sjukersättning Utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktions- nedsättning blev (1,) lägre än 2018. Det beror främst på att färre personer hade aktivitets- och sjukersättning. Utgifterna för barnbidrag och föräldraförsäkring ökade Inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade utgifterna med (2,). Utgifterna för barnbidrag ökade med (4,). Det beror dels på att barnbidraget höjdes , dels på att antalet barn i åldrarna 0–ökade. Utgifterna för föräldraförsäkringen ökade med (1,). Antalet ersättningsdagar för föräldrapenning minskade svagt, men den genomsnittliga ersättningen per dag ökade , bl.a. på grund av att fler män tog ut föräldrapenning. Utgifterna för nyanlända inklusive ensamkommande barn minskar Inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering minskade utgifterna med (23,) eftersom antalet nyanlända och antalet ensamkommande barn och unga minskade. Ersättningarna till kommunerna för ensamkommande barn och unga minskade med och schablonersättningarna för mottagande av nyanlända minskade med . Fler studerande med studiemedel Utgifterna inom utgiftsområde 15 Studiestöd ökade med (8,). Det beror både på att bidragsbeloppet har höjts och att antalet studerande med studiemedel ökade . Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling medför högre utgifter Inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökade utgifterna med (3,). Inom utgiftsområdet har utfallet för många anslag både ökat och minskat. Utgifterna för statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling ökade med . Inget stöd till kommuner för ökat bostadsbyggande Utgifterna inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik minskade med (33,). Det beror framför allt på att stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande har avvecklats. Ökade utgifter för investeringar, drift och underhåll av järnvägar Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer ökade utgifterna med (3,). Utgifterna för större järnvägsinvesteringar enligt nationell plan ökade med som de större väginvesteringarna minskade med . Utgifterna för drift, underhåll och trafikledning på järnväg ökade med . Höjt grundavdrag för pensionärer medför högre bidrag till kommuner och landsting