prop · H703123 · 2020-03-31 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:123 Ett effektivare informationsutbyte mellan polis och socialtjänst vid samverkan mot terrorism Regeringen överlämnar denna proposition till . Att bekämpa terrorism är ett ytterst angeläget samhällsintresse. En förutsättning för att arbetet mot terrorism ska bli framgångsrikt är att relevanta myndigheter samverkar och kan utbyta information med varandra. Nuvarande sekretessreglering innebär att , och inte kan utbyta information med varandra på ett ändamålsenligt sätt. Detta är ett hinder för en effektiv samverkan mot terrorism. Regeringen föreslår därför ändringar i bl.a. offentlighets- och sekretesslagen som ska stärka arbetet med att bekämpa terrorism. Regeringen föreslår att ska få förenklade och utökade möjligheter att lämna ut uppgifter till den kommunala i syfte att förebygga terroristbrottslighet. Regeringen föreslår också att myndigheter inom ska få utökade möjligheter att dela med sig av uppgifter till och Säkerhetspolisen. Utlämnande ska i större utsträckning kunna ske vid misstankar om att terroristbrottslighet har begåtts men också när det krävs för att förebygga sådan brottslighet. Förslagen möjliggör ett effektivt men ändå rättssäkert informationsutbyte. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2019/20:123 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) .......................................................................... Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Ett effektivare informationsutbyte mellan polis och socialtjänst vid samverkan mot terrorism........................................ Det behöver bli enklare för att lämna ut uppgifter till i ska kunna lämna ut uppgifter till polisen i brottsförebyggande syfte.................................... ska kunna lämna ut fler uppgifter om begångna brott till polisen ................................................ Personuppgifterna får behandlas och kommer att skyddas av tillräcklig sekretess hos mottagaren ............... Ett effektivare informationsutbyte mellan och Säkerhetspolisen när det gäller unga............................................... ska kunna lämna ut uppgifter till Säkerhetspolisen i syfte att förebygga brott ..................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser för arbetet med att bekämpa terrorism ...... Konsekvenser för den personliga integriteten och Konsekvenser i övrigt....................................................... Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ........................................................................ Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ................................................ Sammanfattning av betänkandet Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism (SOU 2018:65) .................. Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 2019/20:123 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 12 kap. 10 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. Av 10 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) framgår att socialnämnden utan hinder av sekretess kan polisanmäla brott som hindrar Av 10 kap. 21–23 §§ samma lag följer att sekretess även i vissa andra fall inte hindrar att uppgifter som angår misstanke om brott lämnas till en åklagarmyndighet, , Säkerhets- polisen eller annan myndighet som har till uppgift att ingripa mot brottet. Detsamma gäller enligt 10 kap. Detsamma gäller enligt 10 kap. 19 § samma lag behövs för att förhindra ett före- behövs för att förhindra ett före- stående eller avbryta ett pågående stående eller avbryta ett pågående brott som avses i den paragrafen. brott som avses i den paragrafen. Av 10 kap. 18 a § samma lag fram- Av 10 kap. 18 a § samma lag fram- går att sekretess inte heller hindrar går att sekretess inte heller hindrar att en uppgift som rör en enskild att en uppgift som rör en enskild som inte har fyllt tjugoett år lämnas som inte har fyllt tjugoett år lämnas förebyggande syfte under vissa an- förebyggande syfte under vissa an- 10 kap. 18 b § samma lag framgår att sekretess inte heller hindrar att en uppgift som rör en enskild Säkerhetspolisen i syfte att före- vissa angivna förutsättningar. hinder av sekretess lämnas hinder av sekretess lämnas 1. uppgifter om huruvida någon 1. uppgifter om huruvida någon vistas i ett hem för vård eller vistas i ett hem för vård eller boende, stödboende eller familje- boende, stödboende eller familje- hem, om uppgifterna för särskilt 1 Senaste lydelse 2018:690. fall begärs av en fall begärs av en skyddad folkbokföring enligt 16 § skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481), (1991:481), som behövs för prövning av ett som behövs för prövning av ett ärende om att avskilja denne från ärende om att avskilja denne från Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 10 kap. 18 a § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 10 kap. 18 b och 22 a §§ och 35 kap. 10 c §, och att det närmast före 10 kap. 22 a § ska införas en ny rubrik av följande lydelse. Sekretessen enligt 26 kap. 1 § Sekretessen enligt 26 kap. 1 § hindrar inte att en uppgift som rör hindrar inte att en uppgift som rör en enskild som inte fyllt tjugoett år en enskild som inte fyllt tjugoett år lämnas till , om 1.det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den unge kommer att utöva brottslig verksamhet, 2.uppgiften kan antas bidra till att förhindra det, och 3.det med hänsyn till planerade eller pågående insatser för den unge eller av andra särskilda skäl inte är olämpligt att uppgiften lämnas ut. En uppgift som angår misstanke om ett begånget brott får dock lämnas endast under de förutsättningar som i övrigt anges i denna lag. Sekretessen enligt 26 kap. 1 § hindrar inte att en uppgift som rör en enskild lämnas till eller Säkerhetspolisen, om 1. det på grund av särskilda omständigheter finns risk för att den enskilde kommer att begå brott enligt a) lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, b) 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott, eller c) lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terrorist- 1 Senaste lydelse 2014:633. brott och annan särskilt allvarlig Prop. 2019/20:123 brottslighet, 2.uppgiften kan antas bidra till att förhindra det, och 3.det med hänsyn till planerade eller pågående insatser för den enskilde eller av andra särskilda skäl inte är olämpligt att uppgiften lämnas ut. En uppgift som angår misstanke om ett begånget brott får dock lämnas endast under de förutsättningar som i övrigt anges i denna lag. Misstankar om begången terroristbrottslighet Sekretessen enligt 26 kap. 1 § hindrar inte att en uppgift lämnas till eller Säkerhetspolisen, om uppgiften angår misstanke om ett begånget brott 1.enligt lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, 2.enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller försök, förberedelse eller stämpling till sådant brott, eller 3.enligt lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet. Sekretessen enligt 1 § hindrar inte att lämnar uppgift om en enskild till en myndighet inom , om uppgiften kan antas bidra till att förebygga brott 1.enligt lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, 2.enligt 2 § lagen (2003:148) om straff för terroristbrott eller försök, sådant brott, eller 3. enligt lagen (2010:299) om avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet. En uppgift får lämnas endast om intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning I regeringens strategi mot terrorism som presenteras i skrivelsen Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism (skr. 2014/15:146), slås det fast att ett framgångsrikt förebyggande arbete mot terrorism förutsätter en fungerande samverkan mellan relevanta aktörer. Där anges också att har en central roll i arbetet med att motverka radikalisering och därmed förebygga terrorism. Regeringen har gett bl.a. i uppdrag att införliva strategin i sitt arbete mot terrorism. har i sin redovisning av uppdraget uttryckt att sekretesslagstiftningen innebär begränsningar i informationsutbytet med bl.a. (se Ju2016/07831/PO och jfr Ju2017/02146/L4). Även den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism uttryckte, t.ex. i sin nationella strategi mot våldsbejakande extremism som offentliggjordes , att sekretesslagstiftningen innebär begränsningar i informationsutbytet mellan polis och socialtjänst. träffade regeringen, , , och en överenskommelse om åtgärder mot terrorism. En del av överenskommelsen var att regeringen skulle tillsätta en utredning för att utreda och lämna förslag till förändringar av de regler om sekretess och informationsutbyte som gäller för bland andra , kommuner och Transportstyrelsen vid samverkan mot terrorism. Utredningen tillsattes (dir. 2017:75) med syftet att säkerställa att det finns förutsättningar för ett effektivt och rättssäkert informationsutbyte vid samverkan mot terrorism. Utredningen redovisade betänkandet Informationsutbyte vid samverkan mot terrorism (SOU 2018:65) med bl.a. förslag på vissa ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) och socialtjänstlagen (2001:453). I betänkandet lämnas också förslag på en förordningsändring som avser Transportstyrelsens möjlighet att lämna ut vissa uppgifter om trängselskatt till och Säkerhetspolisen. I linje med utredningens förslag i denna del beslutade regeringen att det skulle införas en ny paragraf, 5 kap. 3 a §, i vägtrafikdataförordningen (2019:382). En sammanfattning av betänkandet i den nu aktuella delen och dess förslag finns i bilaga 1 och 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2018/04064/L4). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkt, som är av redaktionell karaktär, behandlas i avsnitt Regeringen har inte följt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen föreslås ett något senare ikraftträdandedatum och så har vissa förtydliganden gjorts i författningskommentaren. 2019/20:123 4 Ett effektivare informationsutbyte mellan polis och socialtjänst vid samverkan mot Det behöver bli enklare för att lämna ut uppgifter till i Regeringens förslag: Det ska införas en sekretessbrytande bestämmelse som möjliggör att sådana uppgifter om en enskild som omfattas av sekretess vid under vissa förutsättningar kan lämnas ut till en myndighet inom i syfte att förebygga terroristbrottslighet. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens, dock föreslår utredningen att utlämnande ska kunna ske ”i syfte att förebygga terrorism” och att det ska anges särskilt i bestämmelsen att uppgiftslämnande endast får ske om den mottagande myndigheten kan antas behöva uppgiften i sin verksamhet. I utredningens förslag om hur bestämmelsen bör utformas anges vidare att utlämnande får ske om det med hänsyn till omständigheterna inte är olämpligt att uppgiften lämnas ut. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna, däribland Kammarrätten i och , tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget. och kommuner anser att förslaget bidrar till att kan arbeta effektivt med förebyggande insatser. anser dock att det behövs ett förtydligande av vem som ska agera på informationen på lokal nivå. tillstyrker förslaget men anför att det är svårt att förutse hur en bestämmelse som avgränsas till uppgiftslämnande i syfte att förebygga terrorism kommer att tillämpas eftersom det inte finns några vattentäta skott mellan arbete för att förebygga våldsbejakande extremism eller terrorism och övrigt brottsförebyggande arbete. Datainspektionen, som inte invänder mot förslaget i stort, anser bl.a. att det framstår som svårt för att bedöma den kommunala myndighetens behov av berörda uppgifter och uppmärksammar vikten av tydlig vägledning. anser att den eventuella risken för ökat integritetsintrång som förslaget kan medföra är acceptabel i förhållande till det samhällsintresse som bekämpningen av terrorism utgör. anser att den föreslagna bestämmelsen torde ge goda förutsättningar för ett mer effektivt och ändamålsenligt uppgiftslämnande men pekar, i likhet med , på vikten av att uppgifter även kan lämnas till andra berörda aktörer, t.ex. skolor, och anser att frågan bör utredas vidare. anser vidare att föreslagen sekretesslättnad, som är tydligt riktad mot att förebygga terroristbrott, innebär att brottslighet kopplad till vit makt-miljön och den autonoma miljön till största delen inte kommer att vara aktuell för utlämnande av uppgifter. Kommunen anför att ytterst få brott som har begåtts av vit makt- miljön har bedömts falla under terroristbrottslagen. vidare att detta innebär en begränsning i arbetet med att förebygga vålds- bejakande extremism och kan föranleda osäkerhet kring arbete i förhållande till individer inom olika våldsbejakande extremist- framhåller vikten av att det före utlämnandet av uppgifter säkerställs att den mottagande myndigheten har ett tydligt behov av uppgifterna och att det behovet är tydligt knutet till den ordinarie Kommuner och Regioner, tidigare Kommuner och Landsting, som också tillstyrker förslaget, bedömer att det finns en risk för att den mottagande myndigheten får ta emot mer information än vad den faktiskt behöver. formuleringen ”kan antas behöva” bör skärpas. ställer sig frågande till vad har för möjligheter att agera när det gäller vuxna som uttrycker odemokratiska och våldsbejakande åsikter när kommunen inte har ett uttalat brottsförebyggande uppdrag. universitet, som avstyrker förslaget, anser att saknar möjligheter att ingripa med konkreta insatser gentemot vuxna, bortsett från människor med missbruksproblem, och att man nu skapar en form av åsiktsregistrering som förmodligen är i strid med regeringsformen. anser vidare att kravet på att utlämnandet inte ska vara olämpligt öppnar upp för slentrianmässiga bedömningar och menar därutöver att det saknas en tillräcklig analys av vilka konsekvenser före- slagen bestämmelse får för allmänhetens förtroende för . Universitet anser att om den kommunala tar kontakt med en vuxen person uteslutande på grundval av information från polisen om eventuella sympatier med våldsbejakande organisationer så skulle detta med säkerhet vara något som starkt rubbar, inte bara denna persons, utan också omgivningens förtroende för . också att det är stor risk för att allmänheten kommer att uppfatta det som att det handlar om ett ömsesidigt utbyte av information. anser att föreslagen ändring, i likhet med i övrigt föreslagna ändringar, framstår som otillräcklig. Skälen för regeringens förslag En effektiv samverkan mot terrorism kräver ett ändamålsenligt Det saknas en entydig definition av begreppet terrorism. t.ex. definierats som våldshandlingar som är politiskt betingade och syftar till att påverka samhället eller ett lands politik utan hänsyn till om Terrorism har även beskrivits som en extrem form av våldsbejakande extremism (se t.ex. Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism [skr. 2014/15:146]). extremism är i sin tur ett samlingsbegrepp för rörelser, ideologier och miljöer som inte accepterar en demokratisk samhällsordning och som främjar våld för att uppnå ett ideologiskt mål. Terrorism utgör en svår påfrestning för drabbade samhällen och hotar såväl internationell fred och säkerhet som nationell säkerhet. ett av de allvarligaste hoten mot demokratin, mot det fria utövandet av mänskliga rättigheter och mot den ekonomiska och sociala utvecklingen. Terrorism dödar och skadar enskilda individer, skapar svåra trauman hos de 2019/20:123 som drabbas och sprider rädsla och fruktan. Dessutom kan terrorism ge upphov till mycket omfattande materiell förstörelse med stora ekonomiska Regeringens strategi mot terrorism utgör utgångspunkten för långsiktiga arbete mot terrorism. Arbetet delas in i tre områden – förebygga, förhindra och försvåra. Syftet med strategin är att skapa en tydlig struktur för det arbete som krävs för att motverka terrorist- Den svenska straffrättsliga regleringen avseende terrorism består i huvudsak av lagen (2003:148) om straff för terroristbrott, terroristbrottslagen, lagen (2010:299) om straff för offentlig uppmaning, rekrytering och utbildning avseende terroristbrott och annan särskilt allvarlig brottslighet, rekryteringslagen, och lagen (2002:444) om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall, har gjort en översyn av den straffrättsliga lagstiftningen för att bekämpa terrorism (SOU 2019:49). Förslagen bereds inom . Det förebyggande området i strategin mot terrorism tar sikte på att mot- verka radikalisering och rekrytering till extremist- och terroristgrupper och att påverka individers avsikt att begå eller stödja terroristbrottslighet. Syftet är att minska basen för rekrytering till terrorism. att identifiera radikaliseringsprocesser för att mot- verka att grupper eller individer radikaliseras ytterligare och till slut begår I strategin mot terrorism anges att ett framgångsrikt förebyggande arbete mot terrorism förutsätter en fungerande samverkan mellan relevanta myndigheter och organisationer. Det konstateras vidare att Polis- myndigheten inte på egen hand kan bekämpa terroristbrottslighetens orsaker på ett effektivt sätt, eftersom många av de uppgifter som är verkningsfulla faller inom ramen för andra aktörers verksamheter. fastslås också att det är tydligt att även aktörer som inte har uttalade upp- drag att arbeta mot terrorism har en central roll i arbetet med att motverka radikalisering och därmed förebygga terrorism. dessa sammanhang som en nyckelaktör. Enligt strategin ska Polis- myndigheten, när det är möjligt och lämpligt, uppmärksamma relevanta samhällsaktörer på individer som kan behöva stöd och hjälp med att lämna våldsbejakande extremistiska rörelser. I strategin slås det också fast att det faktum att det fortsätter begås terroristattentat i världen visar att det krävs fler åtgärder för att bekämpa terrorism. fattade regeringen beslut om att inrätta Center mot vålds- bejakande extremism vid . Centret ska bl.a. ge behovsanpassat stöd till kommuner, myndigheter och andra aktörer som i sin verksamhet hanterar frågor om våldsbejakande extremism. har vidare gett flera myndigheter i uppdrag att ta fram vägledning till olika personalgrupper för arbetet med dessa frågor. fram ett stödmaterial för arbete med återvändare och andra personer involverade i våldsbejakande extremistiska miljöer. tjänstens uppgift kan, enligt stödmaterialet, bestå i att stödja individens återanpassning till samhället och ge insatser som kan underlätta åter- betonar i samma material att individens behov måste ses i förhållande till hela den sociala miljön, t.ex. familj, relationer, arbete, bostad och möjlighet att integreras i samhället. materialet nämns vidare att samverkan kring en individ som är involverad Prop. 2019/20:123 i våldsbejakande extremism bl.a. kan ske inom ramen för sociala insats- grupper och exit- eller avhopparverksamheter. anger också att sociala insatsgrupper framför allt är inriktade på ungdomar men att det även förekommer att vuxna personer kan ta del av insatserna. Enligt 1 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453), SoL, ska samhällets socialtjänst, på demokratins och solidaritetens grund, främja människornas ekonomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. I paragrafen anges vidare att under hänsynstagande till människans ansvar för sin och andras sociala situation ska inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och gruppers egna resurser. Därutöver anges att verksamheten ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet. Enligt 2 kap. 1 § SoL svarar varje kommun för inom sitt område och har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp som de behöver. Enligt 2 kap. 4 § första stycket samma lag fullgörs kommunens uppgifter inom av den eller de nämnder som kommunfullmäktige bestämmer. I paragrafens andra stycke anges att vad som i SoL eller annan författning sägs om socialnämnd i förekommande fall gäller den eller de nämnder som utses enligt första stycket. I 3 kap. 1 § SoL anges de uppgifter som åvilar socialnämnden. Till socialnämndens uppgifter hör enligt paragrafen bl.a. att göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen, att informera om i kommunen och att genom uppsökande verksamhet främja förutsättningarna för goda levnadsförhållanden. ska vidare enligt paragrafen svara för omsorg och service, upplysningar, råd, stöd och vård, ekonomisk hjälp och annat bistånd till familjer och enskilda som behöver det. Som utredningen har redogjort för kan inom ramen för individuellt inriktade insatser, som är direkt anpassade till den enskilde individens behov, t.ex. erbjuda behovsprövad ekonomisk hjälp, ge upplysningar, erbjuda fortlöpande stöd och rådgivning och erbjuda behandling och vård i olika former. Det finns ingen definition av begreppet socialtjänst i SoL. Definitioner av begreppet finns i t.ex. 26 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, och i 2 § lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom . Med socialtjänst förstås enligt 26 kap. 1 § OSL verksamhet enligt lagstiftning om socialtjänst, med vilken först och främst åsyftas SoL, verksamhet enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU, och lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, LVM, och verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd eller av . Med verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd avses nämndens befattning med t.ex. ärenden om fastställande av faderskap och underhåll, vårdnad, förmynderskap, namnbyten, påföljd för brott och handräckning enligt 21 kap. . Till socialtjänst räknas också enligt OSL verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av socialnämnds beslut eller sär- 2019/20:123 skild tillsyn över nämndens verksamhet, och verksamhet hos invandrarbyrå. Inspektionen för vård och omsorg utövar särskild tillsyn över . Med socialtjänst jämställs också ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar, ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade, ärenden hos patientnämnd om allmän omvårdnad, och verksamhet enligt lagstiftning om stöd och service till vissa funktionshindrade. Den sistnämnda verksamheten är verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS. Definitionen i lagen om behandling av personuppgifter inom har utformats med sin utgångspunkt i 26 kap. 1 § OSL, även om det finns vissa skillnader mellan paragraferna. Det är viktigt att och den kommunala kan samverka