prop · H8033 · 2020-09-23 00:00:00 — Granskningen görs mot bakgrund av handelspolitiska mål, såsom högsta möjliga frihandel, en effektiv inre marknad i EU och ökade handelsutbyten mellan och världen. De delar av verksamhet som granskas utgörs av informationsinhämtning om företags erfarenheter, användning av information om företags erfarenheter och stöd till företag samt rapporteringen av verksamheten. konstaterar att vår granskning har genererat liknande iakttagelser som Statskontorets myndighetsanalys 2013. vii granskningen tagit emot synpunkter från omvärld som imångt och mycket överensstämmer med synpunkter som Statskontoret redovisade i sin myndighetsanalys. övergripande slutsats är att givet betydelsen av verksamhet, finns det ett angeläget utvecklingsbehov som regeringen och myndigheten behöver åtgärda. 5.1Informationsinhämtning om företags erfarenheter – utifrån det samlade svenska ekonomiska intresset Granskningen visar att myndigheten inhämtar information från ett mindre antal företag utan att någon bedömning gjorts av representativiteten för relevanta delar av företagspopulationen i varje fall. Granskningen visar att varken regeringen eller behandlar att det är centralt att informationen från företag behöver vara representativ för att vara ett effektivt underlag med avseende på det samlade svenska intresset. Detta är enligt en brist. menar att information som inte bedömts med avseende på representativitet medför osäkerhet och risk för snedvridningar som kan påverka bedömningar och val i omotiverad riktning. Denna risk ökar genom att myndigheten inte konkretiserat effektiviseringsarbete avseende informationsinhämtning som tydligt utgår från uppföljning, utvärdering och etappmål. Regeringen har inte heller i myndighetsdialogerna lyft risk- och genomförandefrågor inom detta område. Det samlade svenska intresset i vilket företagens behov och näringslivets intressen ingår förändras och utmanas av en komplex och föränderlig omvärld. Det vore enligt Riksrevision därför rimligt att myndigheten tydligare och konkretare arbetar R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R med att utveckla informationshämtningen från företag, också tillsammans med näringslivet och företagen. Granskningen visar att det av olika skäl är utmanande att inhämta företags erfarenheter. Det kan handla om att det kan vara svårt att hitta lämpliga former för att inhämta information men också att företag faktiskt av praktiska och andra skäl kan avstå från att lämna information som är relevant ur ett helhetsperspektiv. Det är därför enligt bedömning en nackdel att företrädare för näringslivet i granskningen lämnat synpunkter om att de inte upplever att efterfrågat deras syn på hur informationsinhämtningen om företags erfarenheter fungerar och kan utvecklas. Enligt innebär detta sammantaget att de resurser som fördelas till informationsinhämtning om företags erfarenheter kan göra större nytta. Enligt innebär det att hushållningen av statens resurser kan förbättras genom genomtänkta och strategiska åtgärder. 5.2Användning av information om företags erfarenheter och stöd till företag Att stöd och bidrag är kända i myndighetens omvärld bestående av bland annat myndigheter, näringsliv och allmänhet är enligt en grundläggande förutsättning för att myndighetens analys och stöd ska vara effektiva i enlighet med myndighetens instruktion. Granskningen visar att kännedomen om är mycket låg bland små och medelstora företag, och låg bland övriga företag. Den uppskattning som får från företag och andra i omvärlden som faktiskt haft kontakt med myndigheten ger en indikation på vad som går förlorat när få företag känner till myndigheten. Eftersom det finns möjligheter att nå ut till fler genom till exempel digitala kanaler, skulle effekten av de resurser som läggs på detta kunna bli större om verksamheten på olika tillgängliga sätt kom fler företag till del. har utifrån regeringens styrning identifierat relevanta utvecklingsområden, som till exempel fokus på näringslivet som målgrupp. Men det konkreta arbetet med att uppnå den önskade utvecklingen är inte tydligt definierat. har i granskningen inte kunnat se vilka konkreta åtgärder myndigheten överväger med sikte på att överbrygga gapet mellan nuläge och börläge, de mått som ska vägleda detta arbete och den uppföljning och utvärdering av myndighetens arbete som är nödvändig. har inte heller i granskningen sett att regeringen tydligt efterfrågat sådana åtgärder. Att inte genomför kännedomsundersökningar är förvånande med tanke på myndighetens uppdrag. 56R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5.3 Regeringens och återrapportering Regeringens resultatredovisning avseende verksamhet är sammantaget allmänt hållen och tar inte upp konkret information som finns tillgänglig, till exempel avseende Solvit-centrumets prestation eller utvecklingsbehov avseende länder och regioner som är särskilt problematiska för svenskt näringsliv. Regeringens resultatredovisning innehåller inte specifik information om informationsinhämtningen om företags erfarenheter. Enligt bedömning saknar regeringens resultatredovisning de aspekter som näringsutskottet efterfrågat som exempelvis tydliggjorda samband mellan mål gjorda insatser och uppnådda resultat. har uttryckt att ett utvecklingsarbete är inlett mot bakgrund av att regeringen har förtydligat styrningen av myndigheters rapportering. Men regeringen har i den senaste myndighetsdialogen med inte särskilt beaktat vad detta betyder med avseende på nuläge och behovet har regeringen särskilt avseende Solvit inte ställt återrapporteringskrav på så att resultatredovisningen ger en bild av produktivitet, effektivitet och kvalitet. Det gäller också frågor om mätning med hjälp av mätbara mått eller indikatorer. Det är därför enligt bedömning inte tydligt att regeringen i sin styrning eftersträvat att rapportering ska ge en bild av produktivitet, effektivitet och kvalitet med hjälp av mätbara mått eller indikatorer. rapportering till om handelshinder och rapportering om den EU-övergripande Solvit-funktionen är i ett antal avseenden mer utvecklade och relevanta än regeringens och sammantagna rapportering inom området. rapportering innehåller intressanta försök till effektanalys, redovisning av nyckeltal och jämförelser som ger en konkret bild av nuläget i arbetet i förhållande till tidigare förhållanden och de utmaningar som kvarstår eller tillkommit. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R rekommenderar regeringen att: •Säkerställa att arbetar med att inhämta representativ information om företagserfarenheter utifrån det samlade svenska ekonomiska intresset och arbetar för att öka företags kännedom •Ge tydliga återrapporteringskrav till avseende Solvit så att de nyckeltal och jämförelser som använder framgår och används i bedömningen av det svenska Solvit-centrumets verksamhet •Komplettera resultatredovisningen till med information som finns tillgänglig och i detta avseende ta intryck av rapportering till . •I så stor utsträckning som möjligt säkerställa att inhämtad information om företagserfarenheter är representativ så att det samlade svenska intresset beaktas •Utveckla informationsinhämtningen om företags erfarenheter genom att pröva och följa upp olika metoder i dialog med företag och näringsliv •Bedöma företags kännedom om myndigheten och pröva och utvärdera insatser för att öka kännedomen om och företags användning av myndighetens produkter och tjänster •I större utsträckning och tydligare inkludera uppföljning och utvärdering avseende informationsinhämtning, informationsanvändning och stöd i myndighetens verksamhetsplanering. 58R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Budgetpropositioner, Förslag till statens budget: 2013:14:1, 2014/15:1, 2015/16:1, 2016/17:1, 2017/19:1, 2019/20:1. 1995/96:220, Lag om statsbudgeten, bet. 1996/97:KU3, rskr 1996/97:27. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bet. 2009/10:FiU38 och bet. 2010/11:140, En reformerad budgetlag, bet. 2010/11:KU14, rskr. 2015/16:48, Regeringens exportstrategi, bet. , offentliga utfrågning om internationell handel . Europeiska kommissionen: Rapporter till Rådet och om hinder för handel och investeringar: –, 1januari 2016–, –, 1januari 2018–. , Resultatindikatorer – en idéskrift, 2007:32, , Vägledning – att få rätt saker att hända – Verksamhetsstyrning i statliga myndigheter, 2014:49, , 2014. , Vägledning – verksamhetslogik, 2016:31, , Effektivisering i statsförvaltningen, 2016:59, , Vägledning – processen för planering och uppföljning, 2017:60, 2017. , Stöd för effektivisering, 2019:29, , Vad hindrar utrikeshandel?, 2010:4, , handel med – grannhandel med förhinder?, 2013:3, 2013. R I K S R E V I S I O N E N K O M M E R S K O L L E G I U M S A R B E T E M O T H A N D E L S H I N D E R , Protectionism in the 21st century, 2016:2, , Vad hindrar svensk utrikeshandel? – Kommerskollegiums företagsundersökning, 2016:5, , 2016. Statskontoret, Myndighetsanalys av , 2013:20, Statskontoret 2013. 60R I K S R E V I S I O N E N KOMMERSKOLLEGIUMS ARBETE MOT HANDELSHINDER har granskat om utgår från det samlade svenska ekonomiska intresset i delar av verksamheten som har betydelse när myndigheten verkar för frihandel och fri rörlighet på EU:s inre marknad och beaktar näringslivets intressen. Granskningen görs mot bakgrund av handelspolitiska mål, såsom högsta möjliga frihandel, en effektiv inre marknad i EU och ökade handelsutbyten mellan och världen. De delar av verksamhet som granskas är: informationsinhämtning om företag erfarenheter, användning av information om företags erfarenheter, stöd till företag och rapportering av verksamheten. Granskningen visar enligt att inte inriktar sin informationsinhämtning om företags erfarenheter på representativ information och det samlade svenska ekonomiska intresset. Myndigheten följer vidare inte systematiskt upp informationsinhämtning och stöd till företag för att utveckla verksamheten. analys är ett stöd till företag som är okänt men uppskattat av dem som känner till det. Granskningen visar också att regeringens och återrapportering inte ger en tydlig bild av verksamhetens produktivitet, effektivitet och kvalitet. Både regeringen och kan i detta dra lärdomar av rapportering till om handelsfrågor. Granskningen innehåller rekommendationer till regeringen och . nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse om