prop · H703130 · 2020-05-28 00:00:00 — 169Användning av flera faktorer som historiskt sett korrelerat med positiv prisutveckling / bolagsprestation i en automatiserad screening av aktier i ett förvalt index, med syfte att om-balansera indexet så att det ökar exponeringen mot bolag som presterar bättre inom dessa faktorer och minskar exponeringen mot bolag som presterat sämre. 170En del av EU Kommissionens handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt resulterade i åtgärder rörande riktmärken (benchmarks) för investeringar, bland annat EU Paris-aligned Benchmark (EU PAB) som stipulerar att underliggande tillgångar ska väljas på ett sådant sätt att den resulterande referensportföljens växthusgasutsläpp anpassas till det långsiktiga globala uppvärmningsmålet i klimatavtal. EU Paris-aligned Benchmark (EU PAB) antogs officiellt av rådet . EUs fullständiga taxonomi relaterad till ”” framarbetas fortfarande och minimistandarderna ska vara fastställa innan (december) 2022. Normbaserad uteslutning används inom samtliga tillgångsslag och gäller för alla bolag som bedömts bryta mot internationella konventioner som ratificerats av . Samtliga fonder har på denna grund exkluderat företag som bryter mot (, NPT), som bedriver verksamhet relaterad till klusterminor och som tillverkar och distribuerar cannabis för icke-medicinskt bruk171. Exkluderingar baseras på rekommendation. Efter genomförda screenings rekommenderar till Första till Fjärde AP-fonderna vilka typer av bolag som bör exkluderas och fonderna brukar i regel följa denna rekommendation. Om en fond beslutar sig för att inte följa rekommendationen måste den tillhandahålla en officiell förklaring172. Dessutom har Första, Andra och Fjärde AP-fonderna valt att avinvestera företag som bedöms vara oförenliga med avsikten bakom vissa konventioner som ratificerats av , så som Tobakskonventionen och (, NPT) som manar till nedrustning av kärnvapen (Bild 50)173, och har således avinvesterat bolag med verksamhet relaterad till kärnvapen samt tobaksbolag. AP-fondernas avinvesteringskriterier är jämförbara med kriterier hos andra ledande pensionsfonder i och i viss mån striktare än hos ledande nordamerikanska pensionsfonder (där ett flertal aktörer inte har avinvesterat från verksamheter relaterade till kärnvapen). 174 Dessa avinvesteringskriterier är de vanligaste, dessutom har några fonder avinvesterat till exempel inom spelindustrin. Negativ screening (screening baserad på specifika hållbarhetsrisker) Första till Fjärde AP-fonderna kan också avinvestera företag baserat på exponering mot specifika hållbarhetsrelaterade risker. Avinvesteringar som baseras på finansiell analys av specifika hållbarhetsrisker görs i samtliga buffertfonder för noterade aktier och obligationer. Listan på avinvesterade bolag skiljer sig mellan fonderna eftersom avinvesteringarna baseras på fondspecifika riskbedömningar (se avsnitt om fossila bränslen) (Bild 50). 171FN:s konventioner om narkotika. 172Regeringens proposition 2017/18:271 Ändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna, p. 25 (Gemensamma riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i). 173Till exempel har ratificerat Tobakskonventionen vilken innehåller bland annat att varje land ska införa regler om förbud av reklam, marknadsföring och sponsring och att de länder som inte kan genomföra ett omfattande förbud, ska införa strikta begränsningar. Även om konventionen innebär inte att produktion av tobak är förbjuden (och således bryter inte bolag som producerar tobak mot konventionen), så är konventionens intention att begränsa tobakskonsumtionen. AP-fonderna är enligt den gemensamma värdegrunden inte förpliktigade att avyttra sina ägarandelar i tobaksbolag, men vissa fonder har utgått från den utökade tolkningen och avyttrat tobaksbolag eftersom de anser att verksamheten strider mot konventionens intention. 174USA har inte har skrivit under FN: s konventioner om mänskliga rättigheter och eller FN:s konvention on kärnvapenförbud, som reglerar dessa Temainvesteringar i hållbarhet innefattar investeringar i företag med verksamhet relaterad till hållbarhetsfrämjande aktiviteter (så som förnyelsebar energi eller hållbart jordbruk) i olika tillgångsslag. Den vanligaste typen av temainvestering som görs tvärs fonder är gröna obligationer; samtliga AP-fonder har investerat i gröna obligationer som en del av ränteportföljen (Bild 51), med undantag för AP6 som inte har mandat att investera i räntebärande värdepapper. Resterande fonder (Första, Andra, Tredje, Fjärde och Sjunde AP-fonderna) har tillsammans utökat sin portfölj med gröna obligationer , vilket innebär en ökning på . Av dessa, har Tredje AP-fonden ökat sin portfölj mest (i absoluta tal). En förklaring till detta är att fonden, , haft som målsättning att tredubbla värdet av gröna obligationer. Tredje AP-fonden är även den enda fonden som har ett uttalat mål för gröna obligationer (se Tredje AP-fondernas målsättning om att ”investeringar i gröna obligationer ska fördubblas och öka till ”). Utöver gröna obligationer, har vissa fonder även specifika mandat för sociala obligationer (Andra AP- fonden). , som var en av de första fonderna att investera i gröna obligationer, har olikt resterande fonder minskat sin andel gröna obligationer . Vissa fonder har identifierat specifika investeringsteman för sina fundamentala aktier och onoterade investeringar. Första och har, till exempel, sökt investeringar inom hållbart jordbruk och vill utöka sin exponering mot bolag inriktade på hållbara lösningar (genom dedikerade investeringar), både inom sin noterade och onoterade portfölj. Sjunde AP-fonden har verkställt ett så kallat effektmandat, för investeringar som ska bidra till FN:s hållbarhetsmål, i sin fundamentala förvaltning. Därutöver har Första, Tredje och Fjärde AP-fonderna tillsammans etablerat Polhem Infra, ett bolag fokuserat på investeringar i onoterade svenska bolag med inriktning på hållbar infrastruktur. Andra AP-fonden har bland annat infört en strategisk allokering till global hållbar infrastruktur (med initial målsättning att denna ska utgöra av portföljvärdet). På liknande sätt använder sig ett flertal ledande internationella pensionsfonder också av temainvesteringar i hållbarhet. Däremot är vissa internationella pensionsfonder tydligare kring hur de bidrar till att uppfylla FN:s utvecklingsmål och bygger sin positiva urvalsstrategi och kommunikation kring dessa. Till exempel, kartlägger ett par ledande internationella fonder sitt investeringsuniversum enligt FN:s utvecklingsmål för att förenkla positiv screening av investeringar, och rapporterar sedan hur investeringarna bidrar till att uppfylla dessa mål. AP-fondernas investeringar i gröna obligationer 2015-2019 Inkluderar ej sociala obligationer som redovisas separat Utveckling sedan fonden investerade1 Total ökning1, % 1.Mätetalen har olika startpunkter: Sjunde AP-fonden , Andra AP-fonden , Tredje och AP-fonden . Källa: Pressök, interna intervjuer, intern och extern rapportering Hållbarhetsintegration i finansiell analys eller due diligence Hållbarhetsintegration definieras som den systematiska inkluderingen av hållbarhetsfaktorer i investeringsbeslut, finansiell analys och värdering eller due diligence vid utvärderingen av potentiella investeringar. Hållbarhetsintegrering görs för alla tillgångsslag men är ovanligare för räntebärande investeringar. Särskilt utmärkande för AP-fonderna är integreringen av hållbarhet i den strukturerade / systematiska förvaltningen. Vissa AP-fonder har utvecklat nya verktyg som automatiserar integrationen av hållbarhetsfaktorer. Första, Andra och Fjärde AP-fonderna har inkluderat hållbarhetsaspekter i noterade aktier som förvaltas systematiskt175 genom att integrera hållbarhetsfaktorer (så som koldioxidutsläpp, jämställdhet) i själva portföljkonstruktionen. Även om metoderna skiljer sig något mellan fonder bygger de på samma princip: allokeringen skiftas så att den överviktar exponeringen mot bolag som presterar bättre än andra med avseende på en eller fler utvalda hållbarhetsfaktorer. 175Systematisk förvaltning innefattar alla strukturerade förvaltningsstrategier, till exempel kvantitativ-aktiva samt index-passiva strategier. Dessa strategier bygger inte på så kallad fundamental förvaltning (bottom-up, stock-picking etcetera). Andra AP-fonden har till exempel utvecklat en så kallad ”smart beta-strategi” för globala aktier, där fonden använder ett antal hållbarhetsfaktorer, jämte ett antal traditionella riskfaktorer, som historiskt sett har korrelerat med överavkastning i konstruktionen av index för globala aktier. Denna strategi täcker av fondens förvaltade tillgångar. Andra AP-fonden utvecklar liknande flerfaktorindex för företagsobligationer, som utgör av fondens tillgångar.49 Fondens obligationer i tillväxtländer, som utgör cirka 7,av portföljen, förvaltas utifrån ESG-index som konstrueras av JP . Fjärde AP-fonden använder sig av en liknande metod, men med tonvikt på koldioxidutsläpp (fonden refererar till denna som sin lågkoldioxidstrategi). Denna lågkoldioxidstrategi omfattar av fondens förvaltade tillgångar. Första AP-fonden använder både särskilda hällbarhetsfaktorer (såsom t.ex. bolagens hantering av koldioxidutsläpp) och ett sammanvägt MSCI-betyg för hållbarhet i sina faktorstrategier. Fonden investerar för varje sektor i bolag som överstiger ett visst betyg. Analysen av hållbarhetsfaktorer är också en integrerad i den fundamentala förvaltningen, men där fattas investeringsbeslut snarare på kvalitativa, bolagsanpassade bedömningar av potentiella hållbarhetsrisker och -möjligheter även om systematisk utvärdering av specifika hållbarhetsfaktorer och -data kan vara del av beslutsunderlaget. Detta gäller även för integrationen av hållbarhet i utvärderingsprocesser (så kallad due diligence) för direktinvesteringar i onoterade innehav i reala tillgångar och riskkapital, samt för utvärderingen av externa förvaltare. I underlag för investeringsbeslutet ingår risker och möjligheter för hållbarhet som ett eget delområde. har dessutom utvecklat ett separat utvärderingsramverk för att bedöma externa förvaltares arbete med hållbarhet på årsbasis. Påverkan genom engagemang / ägarstyrning är en av AP-fondernas viktigaste investeringsövertygelser (vilket bland annat anges i Första till Fjärde AP-fondens gemensamma värdegrund, samt i Sjätte och Sjunde AP-fondernas investeringsövertygelser). Fonderna anser att de genom att äga och engagera sig kan ha större inverkan på bolagens verksamhet och hållbarhetsresultat. Fonderna engagerar sig framförallt i noterade svenska innehav och direktägda investeringar, men är även engagerade i utländska bolag (Första till då ofta genom ). Första till Fjärde AP-fonderna röstar på cirka 1000 bolagsstämmor i utländska bolag vardera. Analysen inför stämmorna är gemensam men varje fond röstar självständigt. Fonderna använder i första hand företagsdialog med ledningsgrupper och styrelser, röstning, representation i styrelse – och nomineringskommittéer (alternativt rådgivande styrelser, ”Advisory Boards”, inom riskkapitalinvesteringar), aktieägarförslag eller, i sista hand, genom tvistemål. röstade Första till Fjärde AP-fonderna sammanvägt på 55%176 av alla stämmor i bolag fonderna ägde. 176Första AP-fonden har röstat på 37 av 37 stämmor (), Andra AP-fonden har röstat på 85 av 150 stämmor (), Tredje AP-fonden har röstat på 75 av 140 stämmor () och har röstat på 87 av 194 stämmor (). Det finns ett flertal exempel på hur Första till Fjärde AP-fonderna har arbetat med bolagsstyrning i sina innehav. Här följer några: Första AP-fonden har varit aktiv på stämmor och har röstat nej till ett antal förslag, bland annat ansvarsfrihet för en bank-VD. Fonden deltog i valberedningar i 10 av 37 ägda svenska bolag. Andra AP-fonden ledde, inom ramen för Climate Action 100+, dialogen med ett stort fordonsindustribolag, kring bolagets behov att minska koldioxidutsläpp för att ligga i linje med . Tredje AP-fonden röstade på cirka 1 050 bolagsstämmor, varav 75 svenska årsstämmor. Inför stämmosäsongen deltog fonden på ett 40-tal aktieägarmöten för att förmedla fondens hållning i olika ägarfrågor. Fjärde AP-fonden deltog i 39 valberedningar inför stämmosäsongen 2019. Fjärde AP- fonden verkade genom dessa bland annat för ökad mångfald i dessa styrelser (av nyvalda ledamöter var kvinnor ). Fonden verkade även för att ett noterat bolag i vilket fonden är största ägare och ordförande i valberedningen tog fram nya hållbarhetsmål i samband med ett internationellt förvärv. Sjätte har en löpande dialog och uppföljning med fonderna och bolagen i sin portfölj. De har också ofta en plats i fondernas . genomförde ett antal hållbarhetsmöten med företag där fonden är co- investerare, bland annat tillsammans med en stor europeisk e-handelsleverantör för att diskutera cybersäkerhet, jämställdhet och mångfald. Första till Fjärde AP-fonderna samarbetar genom för att bedriva proaktiv och reaktiv dialog i främst utländska företag, och har utvidgat sitt engagemang även till branschövergripande frågor. Sjunde AP-fonden är inte medlem i , utan engagerar sig separat i ägarstyrningsfrågor. Fonden kan dock samarbeta med när det är relevant. AP-fondernas Etikråd har i ett flertal fall engagerat sig i utländska bolag , bland annat i samband med en gruvdammsolycka (till följd av dålig kontroll på säkerheten) i . gjordes bland annat genombrott i dialogerna med gruvbolagen efter att , tillsammans med andra investerare, tagit fram en databas som kan bidra till transparens kring bolagens ansvarstagande. Sjunde AP-fonden utsågs till huvudaktör, eller "lead plaintiff", i en stämningsansökan mot en amerikansk investmentbank i anslutning till en fondskandal i . Etikrådet och Första till Fjärde AP-fonderna har även engagerat sig i ett antal branschövergripande initiativ , exempelvis anordnades ett seminarium om bankers och myndigheters arbete för att bekämpa ekonomisk brottslighet, och Sjunde AP-fonden har kartlagt företag som utövar lobbying mot . Dessutom samarbetar fonderna med andra investerare, bland annat genom nätverk som ClimateAction100 + och UNPRI. Detta samarbete gäller särskilt ibland rättstvister, där till exempel Sjunde AP-fonden , genom att gå samman med andra investerare (bland annat Church of , Climate Action 100), vidtog åtgärder mot fordonstillverkare för att främja ansvarsfull utvinning av Kobolt och stämde en ledande internetaktör för kränkning av ägarrättigheter. Första till Fjärde samt Sjunde AP-fonderna bevakar kontinuerligt sina noterade innehav med avseende på hållbarhetsrisker. I första hand har förvaltarna tillgång till hållbarhetsdatabaser (som exempelvis Sustainalytics och ). Utöver databaserna använder fonderna även olika externa aktörer för normbaserad incidentsbevakning. Dessa leverantörer granskar kontinuerligt nyheter och upplyser om en incident har inträffat i något av bolagen. Det är därefter upp till fonden att vidta åtgärder, uppföljningen är beroende av hur allvarlig och akut händelsen är. Mindre incidenter utvärderas först i samband med den fondövergripande bolagsgenomgången (som sker ). Vid mer akuta händelser fattar VD eller CIO, tillsammans med relevanta förvaltare, beslut om investeringsimplikationer direkt. Det finns i dagsläge inte samma typer av databaser eller tjänster för sina direktägda och externt förvaltade reala tillgångar eller riskkapitalinvesteringar. , som bara har onoterade innehav, påverkas särskilt av detta. För att kunna bevaka och hantera hållbarhetsrisker i bolagen ställs därför särskilda krav på incidentrapportering från de direktägda bolagen och externa förvaltare, vilket innebär att bolagen har förpliktat sig att återge information om ESG-relaterade händelser till ansvarig förvaltare som, vid behov, eskalerar detta inom Sjätte organisation. arbetar efter ett etablerat förfarande när detta sker, där fonden säkerställer att bolaget tar fram en åtgärdsplan och följer sedan upp denna. AP-fondernas styrelser eller ledning fastställer fondernas hållbarhetsstrategi. Den övergripande hållbarhetsstrategin fastställs av styrelsen (Första, Fjärde och Sjätte fonderna) eller ledningen (Andra och Sjunde AP-fonderna) eller båda (Tredje AP-fonden). Första och Sjätte har dessutom en särskild hållbarhetskommitté i styrelsen, vilket är ett beredningsorgan för fördjupad behandling av frågor rörande fondens efterlevnad av kraven på föredömlighet gällande hållbarhetsarbetet. Beslutsrätten och ansvaret i dessa frågor ligger dock kvar hos hela styrelsen. Fonderna har anpassat organisationen med avseende på hållbarhet och helt integrerat hållbarhet i förvaltningsorganisationen. Samtliga AP-fonder har övergått från att enbart ha ett separat team för hållbarhet och ägarstyrningsfrågor, till en integrerad verksamhetsmodell där kompetens och ansvar för hållbarhet, och till viss mån ägarstyrning, delegerats ut i förvaltningsorganisationen. De flesta av fonderna har dock bibehållit 2 – 4 dedikerade resurser med fokus på hållbarhets- /ägarstyrningsfrågor som stöttar organisationen inom hållbarhet och ägarstyrningsfrågor, men i merparten av fonderna är det förvaltarens och, ytterst, investeringschefens ansvar att säkerställa att hållbarhet är integrerat i investeringsbesluten och bolagsbevakningen. Nödvändiga kompetenser har byggts upp genom internutbildningar för förvaltare inom investeringsorganisationerna, bland annat avseende hur förvaltare kan arbeta med mångfaldsfrågor och miljöhänsyn på arbetsplatsen och i sina innehav. Liknande skiften har skett hos ledande internationella pensionsfonder. De flesta av fonderna har behållit ett team som jobbar uteslutande med hållbarhet och ägarstyrning, samt leder fondövergripande hållbarhetsinitiativ. Inom Andra AP-fonden är fondens hållbarhetsanalytiker integrerade i strategiavdelningen. Sådana initiativ kan till exempel utgöras av samarbeten med andra investerare och grupper, utveckling av interna ramverk och processer, extern och intern kunskapsspridning, samt rapportering och kommunikation relaterad till hållbarhet. Vid behov kan teamet tillhandahålla hållbarhetsexpertis och utbildningar till investeringsorganisationen, och teamet är även involverat i ägarstyrningsarbete och hjälper förvaltare med dialog och representation. Hållbarhets/ägarstyrningsteamet består i regel av 2–4 heltidsanställda.177 Teamens storlek i förhållande till kapital under förvaltning är i linje med ledande internationella pensionsfonder, som också har integrerat övergripande ansvar i förvaltningsorganisationen. Vissa av AP-fonderna har även etablerat tvärfunktionella hållbarhetsforum för att samordna hållbarhetsinsatser. Utöver förvaltningsorganisationens arbete och hållbarhetsteamet, har Tredje, Sjätte och Sjunde AP-fonderna instiftat tvärfunktionella hållbarhetsforum, som samlar anställda från olika funktioner i organisationen, för att samordna hållbarhetsinsatser och säkerställa att samtliga funktioner arbetar i linje med fattade beslut. Till exempel agerar den samlade gruppen som rådgivande organ vid uteslutning av företag eller vid beredande av hållbarhetsrelaterade investeringar. Forumet har som syfte att utveckla och förbättra fondens hållbarhetsarbete, bland annat genom uppföljning av fondens hållbarhetsarbete och förslag på förbättringar. AP-fonderna har inte kopplat prestation inom hållbarhetfaktorer till anställdas ersättning eller liknande. Ett fåtal ledande internationella pensionsfonder har börjat länka förvaltarnas rörliga kompensation till hållbarhetsfaktorer. Som exempel anges att förvaltare på årsbasis minst måste nå en viss fastställd koldioxidintensitet för sina investeringar. Förvaltarnas rörliga kompensation är kopplad till detta och ökar / minskar således beroende på om budgetmålet för koldioxidintensitet uppfylls. AP-fonderna har inte tillämpat någon liknande ansats, då majoriteten av fonderna inte använder individuella bonussystem. Ett fåtal AP-fonder arbetar med andra typer av medarbetarutvärdering som inte är kopplad till de anställdas ersättning. Andra AP-fonden inkluderar hållbarhet som en dimension i utvärderingssamtalen med medarbetare. Första och Tredje AP-fonden följer också upp medarbetares hållbarhetshänsyn, dock som en del av förvaltningsavtalet. Avtalet stipulerar handlingsramarna för medarbetaren med avseende på kapital, bland annat ingår en beskrivning av vilken hållbarhetshänsyn som måste tas, till exempel rekommenderas förvaltare att undvika bolag med ESG-ratings under en viss nivå. Dessutom ombes förvaltare göra dragningar om hur hållbarhetshänsyn tas för den tvärfunktionella hållbarhetsgruppen (som även kan agera rådgivningsorgan till förvaltaren). Hos adresseras utvärdering och utveckling av integration av hållbarhet i respektive förvaltningsmandat av VD i dialoger med portföljförvaltare . Flera fonder arbetar med kompetensutveckling hos anställda samt genomför utbildning avseende hållbarhet med anställda och ledning. Andra och Sjätte utvärderar kunskapsläge och -behov inom hållbarhet under medarbetarsamtal. En plan för kompetensutveckling tas fram i samband med detta. Ett flertal fonder tillhandahåller även hållbarhetsrelaterad utbildning som omfattar både styrelse, anställda och ledning. 177I denna jämförelse är hållbarhetskompetensen i förvaltningsorganisationen inte inkluderad. Inom Andra AP-fonden har samtliga medarbetare genomgått en utbildning kring mänskliga rättigheter . Tredje AP-fonden har på motsvarande vis genomfört en utbildning avseende betydelsen av hållbarhetsfrågor som en faktor i investeringar med majoriteten av de anställda inklusive ledningen. har genomfört fem interna utbildningar med hållbarhetstema, bland annat avseende ”Impact investing inom hedgefonder” och klimatscenarioanalys. har genomfört utbildning inom bland annat anti-korruption, samt en generell digital utbildning inom ESG för samtliga medarbetare och styrelse. Samtliga AP-fonder utvärderar och följer upp hur externa förvaltare arbetar med hållbarhet både innan och efter investeringen gjorts. Alla fonder utvärderar externa förvaltare, men har formaliserat förfarandet mer än övriga fonder. Fonden har bland annat utvecklat en egen utvärderingsmodell (med ett antal uppföljningsområden), som bygger på en av branschen framtagen mall för hållbarhetsuppföljning för fondförvaltare inom tillgångsslaget onoterat. En utvärdering av samtliga externa förvaltare genomförs och i samband med denna en dialog med varje enskild förvaltare om utvecklingsområden, samt betyg och ranking vis-a-vis andra förvaltare. Samtliga fonder följer upp och utvärderar sitt hållbarhetsarbete, samt hur de presterar i förhållande till sina hållbarhetsmål (se även avsnittet om kontinuerlig bevakning under 10.4). Första till Fjärde samt Sjunde AP-fonderna bevakar kontinuerligt sina noterade innehav med avseende på hållbarhetsrisker. Fonderna använder även olika externa aktörer för normbaserad incidentsbevakning. Dessa leverantörer granskar kontinuerligt nyheter och upplyser om en incident har inträffat i något av bolagen. Samtliga AP-fonder rapporterar kring sitt arbete med hållbarhet enligt etablerade ramverk. Det finns ett antal ramverk och standarder för rapportering av hållbarhet, men inte ett entydigt, standardiserat sätt för hur investerare ska hållbarhetsrapportera. Första till Fjärde AP-fonderna har tillsammans utvecklat gemensamma riktlinjer för redovisning av hur mål har uppnåtts. Dessa innebär att ”AP-fondernas hållbarhetsrapportering beskriver arbetet med att integrera hållbarhet i förvaltningen samt hur hållbarhetsarbetet bedrivs i övrigt. AP-fondernas hållbarhetsredovisning eftersträvar att följa den internationella standarden Global Reporting Initiative (GRI)”.