prop · H80330 · 2020-10-15 00:00:00 — Totalförsvarets rekryterings- myndighet. När sådan behandling av person- uppgifter som avses i första stycket utförs av Totalförsvarets rekryteringsmyndighet i egenskap av vårdgivare inom hälso- och sjukvårdentillämpas patientdatalagen (2008:355). Denna lag gäller i Totalförsvarets plikt- och prövningsverks verksamhet vid behandling av personuppgifter om totalförsvars- pliktiga och annan personal som har en uppgift inom totalförsvaret vid höjd beredskap. I de fall det anges särskilt gäller lagen även i verksamhet som bedrivs av någon annan än Totalförsvarets plikt- och prövningsverk. När sådan behandling av person- uppgifter som avses i första stycket utförs av Totalförsvarets plikt- och prövningsverk i egenskap av vårdgivare inom hälso- och sjukvårdentillämpas patientdatalagen (2008:355). ansvarig för den behandling av ansvarigt för den behandling av En kommun, region eller statlig myndighet som behandlar person- uppgifter med stöd av denna lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen är personuppgiftsansvarig för den behandlingen. Känsliga personuppgifter får även behandlas om det är absolut nödvändigt vid en utredning omdentotalförsvarspliktiges personliga förhållanden som görs enligt 2 kap. 1 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt av någon annan statlig myndighet änTotalförsvarets plikt- och prövningsverk, en kommun eller region. verksamhet får behandlas om det är verksamhet får behandlas om det är 1.ta fram underlag för beslut om mönstring, inskrivning, krigs- placering eller annat ianspråktagande av personal till totalförsvaret, 2.redovisa personal med uppgifter inom totalförsvaret, 3.säkerställa att den registrerade fortlöpande får ändamålsenlig utbildning och en lämplig placering inom totalförsvaret, 4.se till att den registrerade fullgör sina skyldigheter i fråga om totalförsvarsplikten, 5.tillgodose den registrerades rättigheter och trygghet i egenskap av totalförsvarspliktig, och 6. fullgöra Totalförsvarets plikt- Känsliga personuppgifter enligt artikel 9.1 i och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här benämnd EU:s dataskyddsförordning, får endast behandlas om det är absolut nödvändigt för de ändamål som anges i 6 och 7 §§. Känsliga personuppgifter får även behandlas om det är absolut nödvändigt vid en utredning om dentotalförsvarspliktiges personliga förhållanden som görs enligt 2 kap. 1 § lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt av någon annan statlig myndighet än Totalförsvarets rekryterings- myndighet, en kommun eller region. vid Totalförsvarets plikt- och myndighet, en annan statlig prövningsverk, en annan statlig myndighet, en kommun eller region myndighet, en kommun eller region ska begränsas till vad varje anställd ska begränsas till vad varje anställd behöver för att kunna fullgöra sina behöver för att kunna fullgöra sina Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om hur tillgången till personuppgifter ska begränsas. uppgifter hos Totalförsvarets plikt- medges Försvarsmakten och den Den registrerade får endast ha direktåtkomst till personuppgifter som rör honom eller henne. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan med stöd 8 kap. 7 § begränsningar av direktåtkomsten enligt första stycket och föreskrifter om behörighet och säkerhet vid sådan åtkomst. Försvarsmakten får föra in och Försvarsmakten får föra in och rätta personuppgifter om totalför- rätta personuppgifter om totalför- Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer kan med stöd 8 kap. 7 § Försvarsmaktens behandling av personuppgifter enligt första stycket och föreskrifter om behörighet och säkerhet vid sådan behandling. Personuppgifter ska avskiljas så Personuppgifter ska avskiljas så att tillgången till dem begränsas när att tillgången till dem begränsas när myndighets löpande verksamhet för de ändamål som anges i 6 §. het för de ändamål som anges i 6 §. Personuppgifter om totalförsvarspliktiga ska avskiljas senast vid utgången av det kalenderår då den totalförsvarspliktige fyller , om inte den totalförsvarspliktige därefter har en uppgift inom totalförsvaret vid höjd beredskap. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om avskiljande av personuppgifter. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Till grund för denna proposition ligger bl.a. Försvarsberedningens rapporter Motståndskraft – Inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025 (Ds 2017:66) och Värnkraft – Inriktningen av säkerhetspolitiken och utformningen av det militära försvaret 2021–2025 (Ds 2019:8). Mot denna bakgrund beslutade regeringen om uppdrag till Försvarsmakten att redovisa underlag till försvarspolitisk proposition för perioden –2025 (Fö nr Regeringen beslutade om uppdrag till Försvarets materielverk (Fö nr 1), (Fö nr 2), Totalförsvarets forskningsinstitut (Fö nr 3) och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (Fö nr 4) att redovisa underlag till försvarspolitisk proposition för perioden 2021–2025. Försvarsmakten (Fö2019/01211) redovisade sitt underlag den 15 Vid framtagandet av underlaget hade Försvarsmakten samverkat med , , , Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, , samt Försvarshögskolan. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap hade getts möjlighet att inkomma med synpunkter på underlaget. materielverk (Fö2019/01211), (Fö2019/01215), (Fö2019/01214) samt Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (Fö2019/01213) sina redovisningar. Regeringen uppdrog till bevakningsansvariga myndigheter att inkomma med underlag för den fortsatta inriktningen av det civila försvaret (Ju2019/02477). uppdraget av följande myndigheter: , Transportstyrelsen, och (I2020/00511, I2020/00574); Statens energimyndighet, och Strålsäkerhets- myndigheten (M2020/00322, I2020/00643, I2020/00636); Livsmedels- (N2020/00531); , Säkerhetspolisen, och (Fi2020/00860, Ju2020/00996, Ju2020/01070); Finans- inspektionen, , , Riksgälds- kontoret och (Fi2020/00848) samt (I2020/00557). Regeringen beslutade om uppdrag till Försvarsmakten respektive att inkomma med ett kompletterande Försvarsmakten redovisade uppdraget den 17 Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (dir. 2013:94) med uppdrag att föreslå hur Försvarsmaktens personalförsörjning bör utvecklas inom ramen för den försvarspolitiska inriktning som beslutat. Utredningen redovisade den 1 sitt uppdrag i betänkande Försvarsmakten i samhället – en långsiktigt hållbar militär personalförsörjning och en modern folkförankring av försvaret (SOU 2014:73). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild (dir. 2016:110) med uppdrag att beskriva långsiktiga materielbehov samt utarbeta förslag till prioriteringar och Enligt direktiven skulle utredningens förslag och bedömningar utgöra underlag för regeringens och Försvarsberedningens fortsatta arbete inför försvarsinriktningsbeslutet för perioden . Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet Försvarsmaktens långsiktiga materielbehov (SOU 2018:7). Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att analysera och bedöma om de ekonomiska underlag som Försvarsmakten lämnar till regeringen är ändamålsenliga för beslutsprocessen. utgångspunkt i analysen skulle Statskontoret föreslå åtgärder som Försvarsmakten eller regeringen kan vidta för att förbättra förutsättningarna för en väl fungerande intern ledning, styrning och När planeringen möter verkligheten – Försvarsmaktens interna ledning, styrning och uppföljning (2018:27). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (dir. 2018:77) med uppdrag att göra en översyn av hälso- och sjukvårdens beredskap inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap samt lämna förslag på hur hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera denna typ av händelser långsiktigt bör utvecklas. beslutade regeringen att utredaren skulle lämna en delredovisning senast Delredovisningen skulle innehålla en analys av de åtgärdsförslag inom det civila försvaret som Försvarsberedningen, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Försvarsmakten redovisat när det gäller hälso- och sjukvården. delbetänkandet Hälso- och sjukvård i det civila försvaret (SOU 2020:23). Regeringen gav i uppdrag att stödja Försvarsmakten och i framtagandet av myndigheternas budgetunderlag , inklusive fortsatt utveckling av Försvarsmaktens investeringsplan för anskaffning och vidmakthållande. redovisade sina iakttagelser av arbetet den 15 Regeringen beslutade att en särskild utredare bl.a. skulle reda ut oklarheter om vilka uppgifter och vilken folkrättslig ställning polisen, hemvärnet och vissa civila skyddsvakter ska ha i en väpnad konflikt där är part (dir. 1996:16). sina slutsatser och förslag i betänkandet Folkrättslig status m.m. (SOU Betänkandet har remissbehandlats och remissvaren finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (Fö1998/02005). remissbehandlingen av betänkandet gav regeringen och Försvarsmakten i uppdrag att gemensamt bl.a. klarlägga behovet av polisens insatser i det militära försvaret inför och vid en väpnad konflikt. Myndigheternas redovisning, som inkom den 31 , finns tillgänglig i Försvarsdepartementet (Fö2000/00203). Försvarsmakten lämnade in en särskild skrivelse till (Försvarsdepartementet) om Försvarsmaktens behov av att personalens status som kombattanter vid vissa myndigheter bibehålls (Fö2003/01654). Efter uppmaning från Försvarsdepartementet lämnade Försvarsmakten in en redovisning av myndighetens nya grund- respektive insatsorganisation. Redovisningen finns tillgänglig i Försvarsdepartementet (Fö1998/02005). Regeringen behandlar betänkandet SOU 1998:123 i avsnitt 9.2.1. Regeringen beslutade att en särskild utredare bl.a. skulle analysera och lämna förslag i frågan om den folkrättsliga ställningen för gränsövervakningspersonalen i väpnad konflikt och annars under höjd beredskap (dir. 1999:97 och dir. 2001:19). Utredningen redovisade sina slutsatser och förslag i betänkandet Gränsövervakning under höjd beredskap (SOU 2002:4). Betänkandet har remissbehandlats. Med anledning av remissbehandlingen av SOU 1998:123 och SOU 2002:4 tog (Försvarsdepartementet) fram en promemoria med förslag till en ny gränsövervakningslag som remitterades . Remissvaren på betänkandet och promemorian finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (Fö2002/00073). Regeringen behandlar betänkandet SOU 2002:4 och promemoria i avsnitt 9.2.1. Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle analysera regleringen kring användandet av våld och tvång av Försvarsmaktens personal i internationella freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Utredaren skulle överväga om det finns ett behov av en särskild nationell reglering på området och i så fall presentera förslag till en sådan reglering (dir. 2010:125). Utredningen överlämnade betänkandet Våld och tvång under internationella militära insatser (SOU 2011:76). Betänkandet har remissbehandlats och remissvaren finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (Fö2011/01793). Synpunkter har även inhämtats under hand från Försvarsmakten. Regeringen behandlar betänkandet i avsnitt 5.5. Vid slutbehandling av regeringens skrivelse Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet (skr. 2017/18:70) beslutade att till regeringen ge tillkänna det som försvarsutskottet anfört om att regeringen bör se över möjligheten att ge rätt att inrikta signalspaning från (bet. 2017/18:FöU5 punkt 3, rskr. 2017/18:178 och rskr. 2017/18:179). Regeringen behandlar tillkännagivande i avsnitt 11.2. beslutade Försvarspolitisk inriktning – försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109, bet. 2014/15:FöU11, rskr. 2014/15:251). I beslutet fastställdes, i enlighet med regeringens förslag, målen för det militära och det civila försvaret samt inriktningen för krigsförband i . beslutade att till regeringen ge tillkänna det som försvarsutskottet anfört om en översyn av civilmilitära frågor och stöd till samhället (bet. 2016/17:FöU6 punkt 6, rskr. 2016/17:176). Regeringen behandlar tillkännagivande i avsnitt 8.8. lämnade en framställning till (framst. 2018/19:RB3). I framställningen föreslår att det tillsätts en utredning av betalningsmarknaden i en kontantlös digital ekonomi och av statens respektive den privata sektorns roll på en sådan marknad. beslutade att till regeringen ge tillkänna det som finansutskottet har anfört om att regeringen ska tillsätta en utredning av digitaliseringens och den minskade kontantanvändningens konsekvenser för betalningsmarknaden och statens och den privata sektorns roller på denna marknad (bet. 2020/21:30 punkt 1, rskr. 2018/19:293). Regeringen behandlar tillkännagivande i avsnitt 9.2.5. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet inkom till (Försvarsdepartementet) med en framställning om namnbyte för myndigheten (Fö2019/00238). Promemorian Nytt namn för Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har med anledning av detta tagits fram inom (Försvarsdepartementet). En samman- fattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i Försvars- departementet (Fö2019/00912). Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit att anvisar ramanslagen för under utgiftsområde 6. Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Lagförslagen är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. Det säkerhetspolitiska läget i närområde och i har över Ett väpnat angrepp mot kan inte uteslutas. inte heller uteslutas att militära maktmedel eller hot om sådana kan komma att användas mot . blir oundvikligen påverkat om en säkerhetspolitisk kris eller väpnad konflikt uppstår i närområde. Totalförsvarets förmåga behöver därför fortsätta stärkas. I budgetpropositionen föreslår regeringen att tillförs det militära försvaret 2021. I samma proposition angav regeringen att den i budgetpropositionen aviserade ökningen av anslagen till det militära försvaret med 2022 , utöver tidigare fattade beslut, ligger fast. anser regeringen att utöver detta bör den ekonomiska ramen för det militära försvaret öka med 2024 och ytterligare 1 miljard Detta innebär att sammantaget ytterligare tillförs utöver vad som tidigare aviserats . prolongering av den ekonomiska ramen 2025 tillförs sammantaget med den ekonomiska ram för det militära försvaret 2021 som följer av regeringens förslag i budgetpropositionen kommer den ekonomiska ramen att öka med 2022, 10 miljarder kronor 2023, 2024 och 2025, utöver de aviseringar som gjorts . Den ekonomiska ramen 2025 Allteftersom tillskotten tillförs blir efterföljande år föremål för pris- och löneomräkning. De ekonomiska effekterna för utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap av de ytterligare förstärkningarna kommer att presenteras ekonomiska Anslagen till det civila försvaret tillförs, i enlighet med budgetpropositionen , 2021, 2022, 2023, 2024 och 3,8 miljarder Tillsammans med de medel som tillfördes i budgetpropositionen 2018 uppgår summan av anslag avseende civilt försvar till i enlighet med vad Försvarsberedningen föreslog i rapporten (Ds 2017:66). Totalförsvaret ska utformas och dimensioneras för att kunna möta ett väpnat angrepp mot , inbegripet krigshandlingar på svenskt Totalförsvaret ska vara krigsavhållande genom att ha en sådan styrka, sammansättning, ledning, beredskap och uthållighet att det avhåller från försök att anfalla, kontrollera eller på annat sätt utnyttja svenskt Ett starkt totalförsvar är därmed förebyggande och Utgångspunkten för planeringen av totalförsvaret bör vara att kunna hantera en säkerhetspolitisk kris i och närområde som innebär allvarliga störningar i samhällets funktionalitet samt krig under en del av . säkerhetspolitiska linje ligger fast. är inte med i någon bygger säkerhet tillsammans med andra. Den solidariska säkerhetspolitiken är grunden för den svenska försvars- Det är ett svenskt intresse att värna och stärka solidaritet och integration inom EU, samt att upprätthålla ett fredligt, stabilt och förutsägbart närområde, förankrat i europeiska och Hot mot freden och vår säkerhet avvärjs bäst i gemenskap och samverkan med andra länder. Vårt EU-medlemskap utgör den viktigaste plattformen för den unilaterala solidaritetsförklaringen och den solidariska säkerhetspolitiken. Den transatlantiska länken är avgörande för säkerhet. ett ansvar för att främja säkerheten i vår del av . andra stater och organisationer bidrar aktivt till att främja säkerheten i vårt närområde. ska ytterst, inom ramen för den solidariska säkerhetspolitiken, enskilt och tillsammans med andra stater och organisationer kunna försvara mot väpnat angrepp. svenska unilaterala solidaritetsförklaringen omfattar EU-medlemmar kommer inte att förhålla sig passivt om en katastrof eller ett angrepp skulle drabba ett annat EU-medlemsland eller Vi förväntar oss att dessa länder agerar på samma sätt om ska därför kunna ge och ta emot civilt och Inom ramen för den svenska säkerhetspolitiken, ska bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten fortsätta fördjupas. internationella försvarssamarbetena bidrar till att höja det nationella försvarets förmåga och förmågan att agera tillsammans med andra samt tjänar ett viktigt säkerhetspolitiskt syfte. intar en särställning, och fördjupas ytterligare. omfattar även planering och förberedelser för hävdandet av respektive lands territoriella integritet. Samarbeten med olika länder kring, eller med engagemang i, närområdet är av särskilt stor betydelse eftersom de bidrar till stabiliteten i närområdet. och de nationella försvarsansträngningarna utgör de två ben på vilka den svenska försvarspolitiken står. Den svenska unilaterala solidaritetsförklaringen, den nordiska försvarssamarbeten som ingår i, omfattar inte några ömsesidigt Det nordiska samarbetet är ett komplement till de existerande samarbetena inom EU och med Nato. Att kan ge och ta emot militärt och civilt stöd är avgörande för att skapa en reell möjlighet att agera tillsammans och samordnat i händelse av en kris eller krig. bör så långt som möjligt utveckla gemensam operationsplanläggning med samt samordna operationsplanering med , , , och Nato. operativa försvarssamarbetet mellan , och ska implementeras i enlighet med avsiktsförklaringen som ingicks Denna proposition omfattar i huvudsak perioden –2025 men innehåller även en övergripande inriktning för perioden –2030. Därigenom stärks förutsebarheten och långsiktigheten avseende bland annat de ekonomiska förutsättningarna för myndigheternas planering. Utvecklingen som föreslås innebär en avsevärd förmågeökning inom såväl det militära som det civila försvaret inom de närmaste fem respektive tio Inom det militära försvaret ska krigsorganisationens uthållighet förstärkas, och en bättre balans åstadkommas mellan verkans- och Antalet krigsförband i krigsorganisationen utökas. Försvarsmaktens krigsorganisation ska kunna verka samlat vilket innebär att förmågan till försvarsmaktsgemensamma operationer, med stöd av det civila försvaret, behöver utvecklas. I denna proposition föreslås organisationsenheter återinrättas i , , , , och med utbildningsdetachement i . antalet befattningar inom krigsorganisationen föreslås öka, måste även antalet totalförsvarspliktiga som genomför grundutbildning utökas successivt till 8 000 till 2025. cyberförsvarsförmåga stärks ytterligare. Deltagandet i internationella militära insatser, med mandat som vilar på folkrättslig grund, är en integrerad del av solidariska säkerhetspolitik och bidrar bland annat till att stärka säkerhet. Försvarsmakten ska i sin helhet kunna krigsorganiseras och samtliga krigsförband ska kunna börja lösa sina krigsuppgifter senast inom efter beslut om höjd beredskap och allmän mobilisering. detta ska delar av krigsorganisationen ha en högre beredskap. ska kunna mötas även om det genomförs överraskande, och en mobilisering ska kunna genomföras även under pågående angrepp. Förmågan att genomföra operationer med andra länder och organisationer bör stärkas och är viktig för att utveckla kompetensen inom Samarbetet mellan svenska och finska förband är av Det civila och militära försvaret är ömsesidigt förstärkande. värna balansen i totalförsvaret är det viktigt att också det civila försvaret prioriteras och fortsätter att utvecklas. förmåga att hantera höjd beredskap och ytterst krig behöver stärkas på bred front. En viktig del i det arbetet är att stärka det civila försvaret. Det är särskilt viktigt att arbetet med att stärka motståndskraften i de viktigaste samhällsfunktionerna vidareutvecklas och fördjupas. Att säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna inkluderar att upprätthålla en nödvändig försörjning. Det innebär som regel en lägre ambitionsnivå än i ett fredstida normalläge. Arbetet har påbörjats men behöver nu intensifieras ytterligare. Arbetet med att öka motståndskraften inom särskilt områdena ordning och säkerhet, skydd av civilbefolkning, hälso- och sjukvård, livsmedel och dricksvatten, finansiell beredskap, transporter, energiförsörjning samt elektroniska kommunikationer och post behöver vidareutvecklas och stärkas. Det civila försvaret ska ha förmåga att värna civilbefolkningen, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna, upprätthålla en nödvändig försörjning, bidra till det militära försvarets förmåga vid väpnat angrepp eller krig i vår omvärld, upprätthålla samhällets motståndskraft mot externa påtryckningar och bidra till att stärka försvarsviljan, bidra till att stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar på samhället i fred, och med tillgängliga resurser bidra till förmågan att delta i internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Även investeringar för att stärka arbetet med säkerhetsskydd och cybersäkerhet ingår i satsningen. Utvecklingen av det civila försvaret kommer att förutsätta åtgärder från en lång rad aktörer, bl. a statliga myndigheter, kommuner och regioner, enskilda individer, näringsliv och frivilligorganisationer. Genomförandet av den försvarspolitiska inriktningen är ett ansvar för hela samhället, och en fråga som berör samtliga politikområden. Vidare förutsätter den föreslagna utvecklingen mot en ökad militär förmåga att det civila försvaret har förmåga att ge stöd till Försvarsmakten i händelse av höjd beredskap. I arbete med totalförsvarsfrågor bör miljö- och klimathänsyn integreras inklusive nationella mål, samt Agenda 2030 med de globala målen för hållbar utveckling. De föreslagna förstärkningarna av totalförsvarsförmågan kommer att medföra behov av ökad verksamhet och omfattande investeringar i bland annat materiel och infrastruktur. Den säkerhetspolitiska utvecklingen och den försvarspolitiska inriktningen om ökad förmåga inom totalförsvaret understryker behovet av en skyndsam och effektiv handläggning i fråga om de beslut som kommer att behöva fattas på olika nivåer för att genomföra inriktningen. Det militära försvaret omfattar stora summor pengar och det är centralt att det finns en tydlig parlamentarisk insyn i försvarets ekonomi. Den kommande utredningen med uppdrag att ta fram en långsiktig materielförsörjningsstrategi ska ha parlamentarisk förankring såsom en parlamentarisk referensgrupp. Objektsramar, som på regeringens förslag fastställs av , ska införas för stridsflygsförmågan och undervattensförmågan. Efter valet ska Försvarsberedningen ges i uppdrag att påbörja arbetet inför försvarsbeslutet . Försvarsberedningen ska genom en kontrollstation 2023 utvärdera förverkligandet av försvarsbeslutet i