prop · H703105 · 2020-03-16 00:00:00 — tydligare ringar in vad programmet bör inriktas mot utifrån arbets- kommun ser positivt på att programmets namn ändras, men föreslår i stället att programmet ska benämnas handelsprogrammet. lärare och företrädare för gymnasieskolor hos vissa huvudmän anser att programmet i stället bör benämnas handelsprogrammet eller att benäm- ningen handel bör finnas med i programnamnet. Detta framförs t.ex. av Hulebäcks gymnasium, Hvitfeldska gymnasiet, Njudungsgymnasiet och föreslår t.ex. att programmet skulle kunna benämnas handels- och service- Kommuner och Regioner anser att det finns en risk 2019/20:105 att ett namnbyte kan leda till ett minskat elevintresse tills det nya namnet har etablerat sig. punkter men anför också att en namnändring kan ge programmet en nystart med fler sökande och ökat intresse för programmet. vänder sig starkt emot förslaget och anför bl.a. att programmet skulle bli alltför nischat eftersom alla elever inte arbetar inom försäljning eller service efter avslutad utbildning. Skälen för regeringens förslag: Företrädare för handelsbranschen anser att den utbildning som ges inom handels- och administrationsprog- rammet inte i tillräckligt hög grad förbereder eleverna för det arbete som väntar dem efter avslutad utbildning, till viss del eftersom innehållet i ämnen och kurser inte är tillräckligt anpassat efter branschens behov. (Uppföljning av gymnasieskolan, , 2019). anses av handelsbranschens företrädare vara alltför brett och otydligt. Regeringen anser därför att handels- och administrationsprogrammet behöver utvecklas för att på ett bättre sätt svara mot de behov av kom- petens som finns inom handelsbranschen. Programmet bör utvecklas och kunna utgöra ett attraktivt utbildningsalternativ för ungdomar som t.ex. vill arbeta med försäljning, service och marknadsföring inom handels- Regeringen har därför för avsikt att genomföra ändringar av programmets innehåll på förordningsnivå. När innehållet i programmet ändras finns det skäl att ändra namnet på programmet så att detta bättre beskriver vilka yrkesområden som programmet i första hand utbildar för och på ett tydligare sätt speglar programmets innehåll och examensmål. Regeringen delar synpunkt att det av före- slagna namnet kan göra programmet tydligare i avnämarnas ögon och underlätta för branschens parter att förankra programmet hos branschens Regeringen konstaterar också att centrala företrädare för handelsbranschen inom , och Handels- anställdas förbund delar de synpunkter som för fram i sitt yttrande och ställer sig positiva till det föreslagna namnet. bedömer att det är viktigt att förändringar som genomförs, bl.a. i fråga om utbildningens namn, har stöd bland företrädare för den bransch som ska ta emot eleverna efter avslutad utbildning. Flera kommuner, bl.a. , och kommuner ställer sig positiva till förslaget medan kommun och företrädare för olika gymnasieskolor, bl.a. Hvitfeldska gymnasiet och Hulebäcks gymnasium, anser att programmet i stället bör benämnas handelsprogrammet. bäcks gymnasium anför bl.a. att benämningen handelsprogrammet tyd- ligare speglar programmets innehåll medan Hvitfeldska gymnasiet anför att den föreslagna namnändringen inte förbättrar programmets status. education AB anför att det föreslagna namnet är för snävt och att alla elever inte arbetar inom försäljning och service efter avslutad Även företrädare för Njudungsgymnasiet anser att benämning- en försäljnings- och serviceprogrammet är alltför snäv och att programmet i stället bör benämnas handelsprogrammet eller handels- och service- Regeringen konstaterar att branschens företrädare anser att nuvarande program är alltför brett och otydligt och inte tillräckligt väl förbereder för arbetslivet. Regeringen bedömer att det föreslagna namnet tydligare beskriver vilka yrkesområden programmet i första hand bör utbilda för och på ett adekvat sätt speglar de förändringar som planeras av utbildningens innehåll och examensmål. Regeringen anser således inte att Prop. 2019/20:105 den föreslagna benämningen av programmet blir för snäv. Som konstaterats finns det olika syn bland branschföreträdare, huvud- män och lärare på gymnasieskolor på hur handels- och administrations- programmet bör benämnas. Å ena sidan kan det finnas en poäng att behålla delar av det befintliga namnet eftersom elever och arbetsgivare kan bedömas ha en väletablerad bild av programmet. Å andra sidan anser regeringen, liksom , att den föreslagna namnändringen signalerar att programmet ges en nystart, vilket till- sammans med innehållsmässiga förändringar kan leda till ett ökat intresse för programmet. Regeringen delar således inte Kommuner och Regioners farhåga att namnbytet riskerar att leda till en elevminskning. Regeringen bedömer att benämningen på programmet har en viss be- tydelse för programmets attraktivitet, men bedömer att juste- ringar av utbildningens innehåll så att utbildningen svarar mot handels- branschens kompetenskrav är den viktigaste åtgärden för programmets utveckling och attraktivitet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att handels- och administrationsprogrammet ska byta namn till försäljnings- och serviceprogrammet. Regeringens förslag: De ändringar i skollagen som innebär att särvux blir en del av komvux och följdändringar i andra lagar med anledning av den förändringen ska träda i kraft . Detsamma gäller de ändringar som innebär att det övergripande målet för komvux kom- pletteras. Bestämmelserna om rätten att genomgå prövning ska dock inte tillämpas inom komvux som särskild utbildning förrän efter ut- gången av . Den nya bestämmelsen om prioritering inom komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå och be- stämmelserna om ett komvuxarbete inom dels komvux på gymnasial nivå, dels komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå, ska träda i kraft . Den nya prioriteringsbestämmelsen ska tillämpas på utbildning som påbörjas efter ikraftträdandet. De lagändringar som innebär att det införs en ny betygsskala inom vissa delar av komvux ska träda i kraft . De ändringar i skollagen som innebär att handels- och admini- strationsprogrammet byter namn till försäljnings- och servicepro- grammet ska träda i kraft . Bestämmelserna i den nya lydelsen ska tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter . Bestämmelserna i den äldre lydelsen ska fortfarande gälla för utbildning som har påbörjats före ikraftträdandet. Det ska införas övergångsbestämmelser som innebär att en enskild som har ett godkännande som huvudman för utbildning inom handel- 2019/20:105 och administrationsprogrammet ska anses ha ett godkännande för försäljnings- och serviceprogrammet. Det ska också införas övergångsbestämmelser som innebär att den som har tagits emot eller antagits till särvux enligt äldre bestämmelser och som bedriver studier efter ikraftträdandet i fortsättningen ska anses mottagen eller antagen till komvux som särskild utbildning enligt de nya bestämmelserna. I vissa av de lagar där följdändringar görs ska det införas övergångsbestämmelser som innebär att äldre bestämmelser fortfarande ska gälla. förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningen föreslår att samtliga lagändringar ska träda i kraft men att bestämmelserna om ändringar i betygsskalan och in- förandet av komvuxarbetet ska tillämpas första gången på kurser, del- kurser och komvuxarbeten som påbörjas efter . Utredningen föreslår inte att den som antagits eller mottagits till särvux ska anses mottagen eller antagen till vuxenutbildning som särskild utbildning. Remissinstanserna: Endast har lämnat synpunkter på förslagen till ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. till- styrker förslaget om att bestämmelserna ska träda i kraft . Däremot ifrågasätter myndigheten om det är nödvändigt med för- skjutning när det gäller komvuxarbete och betyg. Som nämns i avsnitt 3 har och Kommuner och Regioner (SKR) beretts tillfälle att yttra sig över delar av ett utkast till lagrådsremiss, vars förslag avviker från förslaget i rutan på så sätt att de ändringar som innebär att det införs en ny betygsskala inom vissa delar av komvux föreslås träda i kraft . framför att en ny betygsskala får konsekvenser för de nationella proven inom sfi och att framtagande av nya nationella prov beräknas ta 18 månader. anser också att nya bedömningsstöd måste konstrueras och föreslår att bestämmelserna om den nya betygsskalan i stället träder i kraft . SKR framför att flera förslag kräver implementerings- insatser och kompetensutveckling som t.ex. en förenklad betygsskala samt att det är viktigt att får möjligheter att göra insatser innan ändringen träder i kraft så att kommunerna och lärarna ges bra planeringsförutsättningar för att ställa om verksamheten. förslag överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen föreslår att bestämmelserna om ändrat namn på handels- och administrationsprogrammet i gymnasieskolan ska träda i kraft och tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter . Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft några synpunkter på utredningens förslag till ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. SKR framhåller dock att tiden mellan bestämmelsernas ikraftträdande och deras tillämpning är snäv. framför liknande synpunkter. Statens skolverks förslag överensstämmer inte med regeringens förslag. anser att bestämmelserna bör tillämpas på utbildning som påbörjas . Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har yttrat sig särskilt över förslag till ikraftträdande- och övergångsbestämmelser. Skälen för regeringens förslag Förslagen till ändringar i vuxenutbildningen I avsnitt 7 föreslås att en förenklad betygsskala ska införas för komvux på grundläggande nivå, komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå, och komvux i svenska för invandrare. Det behövs förberedelser innan man kan börja tillämpa den nya betygsskalan. Som har fört fram innebär den nya betygsskalan bl.a. att nya nationella prov måste tas fram inom sfi samt att nya bedömningsstöd måste konstrueras. Dessutom måste berörd skolpersonal och huvudmän ges rimliga förutsättningar att vidta nödvändiga förberedelser. Lagändringarna som rör betygsskalan föreslås därför träda ikraft . Det behövs även tid för förberedelser innan förslaget om ett införande av ett komvuxarbete inom komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå (avsnitt 8) kan börja tillämpas. De åtgärder som krävs bedöms dock inte vara lika omfattande som åtgärderna för att tillämpa den nya betygsskalan. Bestämmelserna om komvuxarbetet föreslås därför träda i kraft . De lagändringar som innebär att de med störst behov av utbildning ska prioriteras inom komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild ut- bildning på gymnasial nivå (avsnitt 6.4) kräver också visst förberedelse- arbete. Nya urvalsregler behöver tas fram på förordningsnivå och huvud- män behöver ges tid för nödvändiga förberedelser. Vidare kan behöva revidera stöd- och informationsmaterial. Regeringen föreslår där- för att bestämmelsen om den nya prioriteringsregeln ska träda i kraft . För att samma regler ska gälla för alla som söker till en viss utbildning, oberoende av som ansökan skickas in eller antagningsprocessen genomförs, ska tidpunkten för när prioriteringsregeln ska börja tillämpas knytas till tidpunkten för när utbildning påbörjas, dvs. den nya prioriteringsbestämmelsen ska tillämpas på utbildning som på- börjas efter ikraftträdandet. När det gäller förslaget att särvux ska bli en del av komvux och följd- ändringarna i andra lagar med anledning av den förändringen (avsnitt 5) samt förslaget att det övergripande målet för komvux ska kompletteras (avsnitt 6.2), finns inte samma behov av förberedelser. Förslaget om att särvux ska bli en del av komvux syftar till att göra det enklare för huvudmännen att skapa en organisatorisk närhet mellan de olika typerna av utbildning men ställer inte några krav på organisatoriska förändringar eller förändringar av annat slag. Den föreslagna utvidgningen av målen för komvux innebär att dessa stämmer bättre överens med hur komvux fungerar . Regeringen anser därför att dessa lagändringar ska träda i kraft , dvs. Förslaget att en rätt att genomgå prövning ska införas inom komvux som särskild utbildning (avsnitt 5.3) kan dock kräva vissa förberedelser, varför den bestämmelsen föreslås börja tillämpas efter utgången av . För att elever som har mottagits till särvux före inte ska behöva ansöka igen föreslås en övergångsbestämmelse som innebär att de 2019/20:105 ska anses mottagna till vuxenutbildning som särskild utbild- ning. I flera av de lagar där följdändringar görs behöver äldre bestämmelser fortsätta att gälla för tiden före ikraftträdandet. Detta gäller t.ex. följd- ändringarna i inkomstskattelagen och mervärdesskattelagen. Övergångs- bestämmelser med denna innebörd behöver därför tas in i författningarna. Vid utformningen av övergångsbestämmelserna har hänsyn tagits till hur sådana bestämmelser har utformats vid tidigare ändringar i de olika för- fattningarna. Förslaget om byte av namn på gymnasieprogram Det finns behov av vissa förberedelser innan förslaget att handels- och administrationsprogrammet ska byta namn till försäljnings- och service- programmet (avsnitt 9) kan börja tillämpas. Nya bestämmelser om vilka inriktningar som ska finnas inom programmet och om programmets innehåll behöver beslutas på förordningsnivå och behöver förändra sina föreskrifter på området. Dessutom behövs tid för att enskilda huvudmän som ansöker om godkännande att bedriva en utbildning inom programmet ska kunna ansöka om godkännande kalenderåret innan utbildningen ska starta. Regeringen föreslår därför att lagändringen ska träda i kraft , men tillämpas första gången på utbildning som påbörjas efter . För att en enskild huvudman som redan har ett godkännande att bedriva utbildning inom handels- och administrationsprogrammet inte ska behöva ansöka om godkännande på nytt när programmet byter namn föreslås en övergångsbestämmelse som innebär att en sådan huvudman ska anses ha ett godkännande för försäljnings- och serviceprogrammet. Det behövs två olika lagar om ändring i skollagen Förslagen i denna proposition innebär i några fall att flera ändringar behöver göras i samma paragraf i skollagen och att dessa ändringar be- höver träda i kraft . Regeringen föreslår därför att änd- ringarna genomförs genom två olika lagar om ändring i skollagen, en lag som träder i kraft (se avsnitt 2.1) och en lag där vissa bestämmelser träder i kraft och vissa bestämmelser träder i kraft (se avsnitt 2.2). 11.1Ekonomiska konsekvenser för staten Förslaget om att införa ett komvuxarbete som ska ersätta gymnasiearbetet och gymnasiesärskolearbetet (avsnitt 8.2) innefattar ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om mål för komvuxarbetet. För den myndighet som ska ta fram sådana föreskrifter kan det innebära vissa kostnader. Med anledning av förslaget om att införa en förenklad betygsskala inom Prop. 2019/20:105 komvux på grundläggande nivå, komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå och komvux i svenska för invandrare (avsnitt 7.2) kommer såväl kursplanerna som de nationella proven i sfi att behöva revideras. Kursplanerna för de aktuella utbildningarna beslutas av Skol- verket och myndigheten ansvarar för att utforma och kontinuerligt ut- veckla de styrdokument som myndigheten har bemyndigande att meddela föreskrifter om. Även andra insatser för implementering kan behövas. CSN påpekar att om nya betygsbeteckningar införs kommer viss system- utveckling att krävas hos myndigheten. kommer också att behöva göra vissa justeringar när det gäller myndighetens information om nationella program med anledning av att handels- och administrationsprogrammet byter namn (avsnitt 9.2). De kostnader som kan uppstå för statliga myndigheter är alla mindre och av tillfällig karaktär och kan enligt regeringens bedömning finansieras inom ramen för myndigheternas förvaltningsanslag. Regeringens bedömer således att förslagen i denna proposition inte medför sådana kostnader för staten som kräver extra finansiering. 11.2Ekonomiska konsekvenser för kommunerna Den kommunala finansieringsprincipen innebär att kommuner och regioner inte bör åläggas nya uppgifter utan att de får ersättning. Principen gäller när , regeringen eller en myndighet fattar bindande beslut om ändrade regler för en verksamhet. Finansieringsprincipen beskrivs när- mare i ett informationsmaterial som regeringen och ställde sig bakom ekonomiska vårproposition (prop. 2006/07:100). SKR uppfattar att förslaget om att särvux ska upphöra som en egen skol- form och ingå i komvux (avsnitt 5.2) innebär en ambitionshöjning och anser att utredningen inte har belyst konsekvenserna tillräckligt för att kunna ta ställning till i vilken omfattning förslaget innebär utökade kost- nader för kommunerna. Som nämnts i avsnitt 5.1 innebär regelverket för vuxenutbildningen att utbildningen ska utformas så att den enskildes studier inom någon av skolformerna kan kombineras med studier inom vuxenutbildningens andra skolformer. Regeringen bedömer att den strukturella förändring av vuxenutbildningen som föreslås kommer att underlätta sådana kombinationer. Förslaget om att särvux ska bli en del av komvux innebär dock inte några ytterligare krav på huvudmännen att organisera verksamheten på ett visst sätt eller att utöka denna. Vidare inne- bär förslaget inte någon förändring av innehållet i utbildningen. Innehållet i komvux som särskild utbildning kommer att vara detsamma som i särvux. Samma kursplaner som används inom särvux kommer fortsättnings- vis att användas inom komvux som särskild utbildning, och utbildningen ska precis som utgå från den enskildes behov och förutsättningar. Förslaget bedöms därför inte ha några ekonomiska konsekvenser för kom- munerna. I avsnitt 5.3 föreslås att det ska införas en rätt att genomgå prövning för betyg inom vuxenutbildning som särskild utbildning. Det inne- bär kostnader för kommunerna som är huvudmän för utbildningen. 2019/20:105 ligheten till prövning förväntas dock endast användas av ett mycket be- gränsat antal personer. Kommunerna får vidare enligt förordningen (1991:1124) om avgifter för prövning inom skolväsendet i vissa fall ta ut en avgift om högst för en prövning. Kommunerna har på så vis möjlighet att genom avgifter få ersättning för förslagets ekonomiska kon- sekvenser. Förslaget om att individer som har rätt att delta i komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå också ska få rätt att delta i sådan utbild- ning i en annan kommun än hemkommunen och förslaget att en hem- kommun ska vara skyldig att stå för kostnaderna för komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå i en annan kommun om en sökande med hän- syn till sina personliga förhållanden har särskilda skäl att delta i utbildning i den andra kommunen (avsnitt 5.5), bedöms inte påverka det samman- tagna elevantalet i komvux som särskild utbildning. Därmed bedöms inte kommunernas kostnader påverkas av förslaget, eftersom hemkommunen skulle ha haft en kostnad för elevens utbildning ändå. Däremot kan det för en hemkommun innebära en skyldighet att bekosta en elevs utbildning i en annan kommun. Förslaget om att det övergripande målet för komvux ska kompletteras med delmålet att utbildningen ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet bedöms inte leda till nya kostnader för kommunerna. De kurs- och ämnesplaner som finns i komvux på gymnasial nivå är desamma som inom gymnasieskolan, där målet att utbildningen ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompe- tensförsörjningen till arbetsliv redan finns. Vidare framgår av bl.a. läro- planen för vuxenutbildning att utbildningen ska bidra till kompetens- försörjningen. Förslaget kommer därför i praktiken inte att innebära några nya krav på kommunerna. Övriga förslag i propositionen bedöms inte ha några ekonomiska konse- kvenser för kommunerna. 11.3Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Den kommunala självstyrelsen regleras bl.a. i 14 kap. regeringsformen (RF). Enligt 14 kap. 3 § RF bör en inskränkning i den kommunala själv- styrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett inskränkningen. Innebörden av bestämmelsen är att inskränkningar i den kommunala självstyrelsen ska prövas mot en pro- portionalitetsprincip. Den slutliga bedömningen av hur denna prövning faller ut görs av i samband med att tar ställning i lag- stiftningsärendet (prop. 2009/10:80 s. 296). Förslaget om en rätt att genomgå prövning för betyg inom komvux som särskild utbildning innebär att kommunerna blir skyldiga att erbjuda sådan prövning. Komvux som särskild utbildning utgör dock endast en liten andel av kommunernas vuxenutbildning och antalet elever som förväntas använda sig av möjligheten till prövning är litet. Det handlar därmed endast om en mindre inskränkning i den kommunala självstyrelsen som bedöms vara motiverad utifrån ändamålet med förslaget – att ge elever inom komvux som särskild utbildning samma rätt till prövning som andra Prop. 2019/20:105 elever inom kommunernas vuxenutbildning redan har. Förslaget om det övergripande målet för komvux ska kompletteras med delmålet att utbildningen ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet innebär en anpassning till hur komvux fungerar . De kurs- och ämnesplaner som finns i komvux på gymnasial nivå är desamma som inom gymnasieskolan, där målet att utbildningen ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetens- försörjningen till arbetsliv redan finns. Av läroplanen för vuxenutbild- ningen framgår bl.a. att samarbete med arbetslivet, Arbetsförmedlingen och arbetsmarknadens parter är av betydelse för yrkesutbildningens kvali- tet och för elevens fortsatta etablering på arbetsmarknaden. I samman- hanget kan det även nämnas att det av förordning (2016:937) om stats- bidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning framgår att ett krav för att bidrag ska lämnas är att utbildning genomförs och planeras med med- verkan av arbetslivet i de samverkande kommunerna. Syftet är att utbild- ningen ska planeras och dimensioneras utifrån de kompetenser som efterfrågas på arbetsmarknaden. tas alltså hänsyn till arbets- marknadens kompetensförsörjning, framförallt inom yrkesutbildningen inom komvux. Vidare ska kommunerna sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot behov och efterfrågan (20 kap. 16 § skollagen). När det gäller yrkesutbildning är dessa behov och det som efterfrågas som regel detsamma för individen som för arbetsmarknaden. Flera remissinstanser påpekar också att hänsyn till arbetsmarknadens kompetensförsörjning redan tas (se avsnitt 6.2). Förslaget bör därför i praktiken inte behöva innebära några förändringar för kommunernas vuxenutbildning. Till den del det nya utvidgade målet ändå kan anses vara en inskränkning i kom- munernas självstyrelse får inskränkningen anses vara proportionerlig uti- från ändamålet med det nya målet, nämligen att utbildningen ska bidra till kompetensförsörjningen och leda till arbete för de kvinnor och män som deltar. Övriga förslag bedöms utgöra justeringar av redan befintliga uppgifter, och utgör därmed endast marginella inskränkningar i den kommunala självstyrelsen. 11.4Konsekvenser för företag och konkurrensförhållanden Då det endast är kommuner och regioner som får vara huvudmän för komvux och särvux bedöms förslagen som rör dessa utbildningsformer inte påverka företagens konkurrensförhållanden. När det gäller förslaget att ändra namn på handels- och administrations- programmet (avsnitt 9.2) omfattas de enskilda huvudmän som bedriver sådan utbildning (62 st. /19). Viss begränsad administration kan följa av att huvudmännens information om befintliga utbildningar behöver justeras. 2019/20:105 11.5 Konsekvenser för jämställdheten och de