prop · H703108 · 2020-03-25 00:00:00 — Är affärsverksamheten konkurrensutsatt, bör den normalt brytas ut ur myndigheten och bolagiseras.” Samt att ”för konkurrensutsatt verksamhet bör bolagsformen väljas.”8 konstaterar att uttalande om verksamhetsformer i statsförvaltningen skett långt efter det att reglerade Svenska skeppshypotek i 1980-års lag. För att bedöma om verksamhetsformen är lämplig anser vidare att det bör finnas en tillfredsställande grad av styrning, påverkansmöjligheter och möjlighet till insyn för staten. Därtill ska verksamhetsformen inte ge Svenska skeppshypotek otillbörliga konkurrensfördelar i förhållande till övriga företag på marknaden. För att nå en tillfredsställande grad av styrning bör regeringen ha möjlighet att i någon form ge direktiv eller uppdrag till verksamheten och med viss regelbundenhet kunna ändra dessa. Regeringen bör också i händelse av misskötsel ha möjlighet utkräva ansvar samt ha möjligheten att under ordnade former avveckla eller sälja verksamheten om så önskas. 1997/98:136, 1997/98: KU31, rskr.1997/98: 119. 1997/98:136, 1997/98: KU31, rskr.1997/98: 119. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N Budgetlagen är tillämplig på regeringens styrning av Svenska skeppshypotek och utgör därför en utgångspunkt för bedömning för den tredje frågeställningen. Regeringens uppgift är att inom ramen för de syften, bestämmelser och resurser som anger genomföra statens verksamhet samt förvalta statens medel och tillgångar. Regeringen ansvarar inför för hur den styr riket. Vidare är bland annat hög effektivitet ett grundläggande krav som kan ställa på regeringens ledning samt på genomförandet av statens verksamhet, i det här fallet Svenska skeppshypotek.9 Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av projektledaren och projektmedarbetarna . , professor i statsvetenskap vid har varit knuten till projektet som referensperson och gett synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast Företrädare för (), och Svenska skeppshypotek har givits möjligheten att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. Med utgångspunkt från granskningens syfte och revisionsfrågor har underlag och information samlats in på flera olika sätt. Dessa beskrivs nedan. 1.4.1 Intervjuer och skriftliga frågor Under granskningen har de nuvarande ledamöterna i skeppshypoteks styrelse intervjuats. Syftet har varit att få en översiktsbild av hur styrelsen arbetar och hur kontakter med har fungerat. Vidare har ställt frågor till Svenska skeppshypoteks vd, ekonomichef och medarbetare på enheten för finansiering och rådgivning när vi granskat diverse underlag på plats hos Svenska skeppshypotek för att förvissa oss att vi uppfattat underlagen korrekt eller när vi behövt bakomliggande information. 1995/96:220, bet. 1996/97: KU03, snabbprotokoll 1996/97:25. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har också träffat intresseorganisationen vd tillsammans med två medlemmar i organisationen som representerade svenska rederier. Mötet har kompletterats med att ett antal frågeställningar har skickats till organisationens cirka 50 medlemmar, se bilaga 1. Syftet var att fånga branschens uppfattning om Svenska skeppshypotek och dess funktion gentemot branschen i jämförelse med banker och andra kreditinstitut. Eftersom svarsfrekvensen varit relativt låg har vi endast använt vissa svar i belysande syfte.10 Efter att vi erfarit av Svenska skeppshypotek och av representanter för rederisektorn att Nordea i är en aktiv kreditgivare till såväl nordisk som internationell sjöfart har vi intervjuat en representant för banken. Slutligen har genomfört två intervjuer med företrädare för bolagsförvaltningen på . Syftet har varit att samla in information om hur bolagsförvaltningen har arbetat gentemot Svenska skeppshypotek. 1.4.2 Akt- och dokumentstudier har granskat dokumentation i Näringsrespektive årsakter om Svenska skeppshypotek för perioden –2019 för att bedöma i vilken mån det är möjligt att följa viktiga händelseförlopp i efterhand och i vilken utsträckning det finns noteringar kring de två analyser som beställde 2010. Vi har också granskat styrelseprotokoll med bilagor för att få en uppfattning om styrelsens arbete . Syftet har varit att undersöka vad styrelsen fokuserat på, aktuella diskussioner och hantering av uppkomna jävssituationer. Vidare har det varit av intresse att följa om styrelsen har diskuterat Svenska skeppshypoteks verksamhetsform som sådan och dess relation I kapitel 2 ges en beskrivning av Svenska skeppshypotek och av dess tillkomst och syfte. Under granskningens gång har bedömt att det finns tre huvudsakliga intressentgrupper som har en relation till Svenska skeppshypotek. Dessa tre intressentrelationer utgör grunden för kapitelindelningen. För det första är det bankerna som lånar ut kapital till Svenska skeppshypotek som i sin tur finansierar fartyg. Men bankerna konkurrerar också med Svenska skeppshypotek när de själva finansierar fartyg. en annan central intressentgrupp eftersom de är låntagare hos Svenska skeppshypotek och är den bransch som Svenska skeppshypotek ska främja. 10Åtta rederier som är låntagare respektive fem rederier som inte är låntagare hos Svenska skeppshypotek har svarat. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N också en del av Svenska skeppshypotek genom att det finns representanter från rederisektorn i styrelsen. Slutligen är Svenska skeppshypoteks relation i och till staten viktig att beskriva. Svenska skeppshypotek styrs av en lag och dess styrelse utses av regeringen. Vidare är Svenska skeppshypotek undantagen från en del regleringar, till exempel är verksamheten inkomstskattebefriad. Svenska skeppshypotek ”förvaltas” av avdelningen för bolag med statligt ägande på . Iakttagelser om dessa tre intressentrelationer diskuteras i kapitel 3, 4 och 5. Avslutningskapitlet innehåller samlande bedömningar för att besvara granskningens frågeställningar och 14R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2 Bakgrund och historik Det här kapitlet ger en bakgrund till Svenska skeppshypoteks verksamhet och historia. Eftersom verksamheten får antas vara okänd för de flesta läsare behövs viss bakgrundsinformation för att öka förståelsen. Kapitlet är uppdelat kronologiskt i bildandet, den historiska utvecklingen och nuläget. Under det tidiga skedde en snabb teknisk utveckling mot större och ångdrivna fartyg, vilket krävde stora investeringar. Många andra stater valde att aktivt stödja den egna sjöfarten, med hårdare internationell konkurrens som följd. Mot denna bakgrund beslöt att inrätta 1929.11 Svenska skeppshypotek skulle bedriva låneverksamhet med intecknade svenska fartyg som säkerhet. Tanken var att svenska rederier skulle kunna ta lån med sina existerande fartyg som säkerhet och använda lånet för att finansiera byggandet av nya fartyg. Svenska skeppshypoteks verksamhet förlades till . Av styrelsens fem ledamöter skulle fyra utses av Konungen (det vill säga regeringen) och en av . Verksamheten har varit författningsreglerad. Den ursprungliga regleringen ersattes med en ny reglering 1965, vilken i sin tur ersattes av den nuvarande regleringen 1980.12 I den ursprungliga regleringen framgick bland annat att lån företrädesvis skulle lämnas till fartyg som var byggda i . Upplåningen fick maximalt uppgå till tio gånger grundfondens storlek och lånen skulle normalt återbetalas . Lånen fick inte vara större än halva det värde fartygen uppskattades ha. Staten kom också, utöver bildandet av , att ta andra initiativ för att tillhandahålla svensk rederinäring långsiktiga krediter, såsom inrättandet av Rederilånefonden, Statens sekundärfond för rederinäringen, Statens lånefond för den mindre skeppsfarten och Svenska fartygskredit aktiebolag.13 Maj:ts proposition Nr 160, utlåtande Nr. 33, skrivelse Nr 151, 1929. 12Se förordningen (nr 129) angående , förordningen (1965:139) om och Skeppsfartens sekundärlånekassa, m.m. och lagen (1980:1097) om . Maj:ts proposition nr 1963 till angående ändring av viss bestämmelse om Svenska verksamhet, m. m. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N Svenska skeppshypotek fick en svår start. Bara månader efter bildandet inträffade svarta torsdagen i , som kom att bli starten på den stora depressionen. Depressionen följdes av världskrig. översteg reservfonden, det vill säga de ackumulerade överskotten, en miljon kronor.14 betalades inga lån ut eftersom Svenska skeppshypotek saknade disponibla medel.15 Svenska skeppshypoteks första vd satt på sin post . Därefter tog sonen . över som vd och fortsatte därefter som styrelseordförande fram till 2007.16 Kuriöst kan det nämnas att den första styrelseordföranden i Svenska skeppshypotek var den tidigare statsministern . Den blivande statsministern var revisor för Svenska skeppshypotek . Även den tidigare statsministern var suppleant i styrelsen under Svenska skeppshypoteks första år innan han återigen blev statsminister 1930.17 När Svenska skeppshypotek bildades fanns ingen begränsning på hur stora fartyg skeppshypotek fick låna ut till. Den första storleksbegränsningen infördes av räntepolitiska skäl på uppmaning av riksbanksfullmäktige. Svenska skeppshypoteks ekonomi var svag och det fick bordlägga och avslå låneansökningar.18 Det större tonnaget ansågs ha andra lämpligare finansieringsmöjligheter vid sidan av Svenska skeppshypotek. Svenska skeppshypoteks utlåning begränsades därför till fartyg mindre än 3 000 bruttoton, en gräns som ökades till 7 000 bruttoton.19 finns ingen storleksbegränsning. I och med omregleringen 1965 omorganiserades Svenska skeppshypoteks verksamhet. Den statliga garantin utökades till , i dagens penningvärde motsvarande . Även låntagarnas solidariska ansvar infördes, vilket innebär att en låntagare kan tvingas betala av sina låns värde vid en likvidation om Svenska skeppshypoteks reservfond inte räcker för att fullgöra Svenska skeppshypoteks förbindelser. Skeppsfartens sekundärlånekassa införlivades som en separat del av Svenska skeppshypoteks verksamhet. Kassorna skulle förvaltas var för sig men med en gemensam styrelse. Sekundärlånekassan gavs en garanti på 14Svenska , Svenska skeppshypotek 1929–2014, 2014. 15Svenska , Svenska skeppshypotek 1929–2014, 2014. 16Svenska , Svenska skeppshypotek 1929–2014, 2014. 17Svenska , Svenska skeppshypotek 1929–2014, 2014 1965:99, bet. BaU 1965:38, rskr. 1965:99, bet. BaU 1965:38, rskr. 16 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N med syfte att förbättra rederinäringens villkor för anskaffning av långfristiga krediter. Svenska skeppshypotek var begränsat till att ge lån upp till halva det pantsatta fartygets värde. Sekundärlånekassan fick ge lån på 50–av fartygets värde. I propositionen framgår också att regeringen ansåg att stödet till rederinäringen betraktades som ett samhällsintresse.20 Ett liknande uttalande finns också i en proposition som stod bakom.21 1980 antog en ny lag om Svenska skeppshypotek som fortfarande gäller men med vissa ändringar.22 Till exempel fick Svenska skeppshypotek 1988 ta över hanteringen av Fonden för den mindre skeppsfarten från Lånenämnden.23 Fonden och dess förordning ger Svenska skeppshypotek möjlighet att finansiera lån av ett fartygs värde. Lånen ska ges till den mindre skeppsfarten och företrädesvis till mindre rederier. Vidare justerades lagen så att Svenska skeppshypotek gavs möjlighet att belåna fartyg som registrerats i utlandet, förutsatt att det finns svenskt majoritetsägande i rederiet.24 Verksamheten som bedrivs på Svenska skeppshypotek har inte förändrats mycket under de den pågått. Grundstommen är fortfarande densamma. Svenska skeppshypotek lånar ut pengar till rederier med pantsatta fartyg som säkerhet. Staten har en garanti utfärdad för verksamheten. Svenska skeppshypotek är fortfarande en unik verksamhetsform som regleras i en egen lag. Men vissa saker har ändrats. kallar numera sig själva för Svenska skeppshypotek. Lån får lämnas till svenska eller utländska rederier så länge det finns ett betydande svenskt inflytande eller intresse.25 I praktiken innebär det att det låntagande rederiet ska vara svenskägt eller att fartyget ska vara svenskflaggat, chartrat av ett svenskt rederi eller gå i linjetrafik på svenska hamnar.26 1965:99, bet. BaU 1965:38, rskr. 1971: 76, bet. 22Lag (1980:1097) om . 23Förordning (1988:103) om lån till den mindre skeppsfarten. 1987/88:25, bet. 1987/88: NU12, rskr. 1987/88:112. 251 § lagen (1987:1225) om ändring i lagen (1980:1097) om . 26Svenska skeppshypotek, Lånepolicy, utfärdad av styrelsen , senast ändrad . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N Några karakteristika för Svenska skeppshypotek 1.Svenska skeppshypotek regleras av en egen lag. 2.Svenska skeppshypotek är en egen verksamhetsform. 3.Kopplat till Svenska skeppshypotek finns Fonden för den mindre skeppsfarten vars utlåning regleras i en egen förordning. 4.Svenska skeppshypotek är undantaget från att betala inkomstskatt. 5.Svenska skeppshypotek är undantaget från bestämmelserna om begränsningar av stora exponeringar. 6.Svenska skeppshypotek och Fonden för den mindre skeppsfarten har var sin statlig garanti. 7.Låntagarna har ett solidariskt, men begränsat, ansvar gentemot varandra vid en likvidation av Svenska skeppshypotek med underskott. 8.Branschorganisationen nominerar av hävd tre av styrelsens sju ledamöter. 9.Vid en likvidation ska eventuellt överskott tillfalla staten. Vid en likvidation ska eventuellt överskott tillfalla staten. Sätten för staten att styra verksamheten är genom författning, utnämning av styrelseledamöter och möjligheten att vägra styrelsen ansvarsfrihet. Därtill kan staten kontrollera verksamheten genom revision. Regeringen beslutar om vilka ledamöter som ska ingå i styrelsen.27 Av praxis nominerar branschorganisationen , tidigare , tre av styrelsens sju ledamöter.28 En ledamot representerar fackanslutna i sjöfartssektorn i allmänhet. Den fackliga representanten representerar alltså inte de fackligt ansluta på Svenska skeppshypotek. De återstående tre ledamöterna, inklusive styrelsens ordförande, nomineras Svenska skeppshypotek har tre säkerhetsnivåer utöver fartygspanter för att täcka förluster.29 Den första är reservfonden, 2,2 miljarder kronor.30 Om reservfonden inte kan täcka förluster återstår likvidation och då blir även andra och tredje nivån aktuella. Den andra nivån är låntagarnas solidariska ansvar vid en likvidation. Om en låntagare inte kan fullgöra sina betalningsåtaganden blir andra låntagare betalningsansvariga, dock inte till av det egna lånebeloppet. Med den nuvarande lånestocken uppgår det solidariska ansvaret till . Den tredje nivån är statens garanti på för Svenska skeppshypotek. 279 § lag (1980:1097) om . 28Hur länge denna praxis funnits är oklart. Varken , Svensk Sjöfart eller Svenska skeppshypotek vet. 2936 § lag (1980:1097) om . 30Svenska skeppshypotek, Årsredovisning 2018, s. 16. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N tar ut en marknadsmässig avgift för denna. Avgiften uppgår 2019 till vilket motsvarar av garantibeloppet. I de fall utlåning sker med stöd i Förordning (1988:103) om lån till den mindre skeppsfarten får förlusttäckning i första hand tas genom Fonden för den mindre skeppsfartens medel, , och i andra hand genom statens garanti på riktad till Fonden.31 administrerar garantin och tar ut en marknadsmässig avgift för denna, motsvarande av garantibeloppet. Figur 1 Svenska skeppshypoteks utestående lån 1999–2018 Källa: Svenska skeppshypoteks årsredovisningar. Svenska skeppshypotek har, enligt årsredovisningen , utlånade till rederier. Summan av beviljade lån varierar mycket , inte minst på grund av konjunkturläget. Under lågkonjunkturen 2010 beviljades inga nya lån medan det beviljades lån till ett värde av Verksamheten har haft ett positivt resultat under åtminstone . Som lägst uppgick vinsten till och som mest till . Upplåningen begränsas av lag till maximalt tio gånger reservfondens och garantins värde. var upplåningen ungefär fyra gånger större än reservfondens och garantins värde. 31Svenska skeppshypotek, Årsredovisning 2018, s.29. R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N Svenska skeppshypotek har åtta anställda varav två personer arbetar på uppdrag av och Delegationen för sjöfartsstöd. Figur 2 Svenska skeppshypoteks resultat 1996–2018 Svenska skeppshypoteks årsredovisningar. Svenska skeppshypotek kan finansiera sin utlåning på tre sätt: med egna medel; med medel upplånade från andra kreditinstitut; eller med obligationsutgivning. Största delen av lånen är för tillfället finansierade genom upplåning på kreditmarknaden. Någon obligationsutgivning förekommer inte i dagsläget.32 32Svenska skeppshypotek, Årsredovisning 2018, balansräkning. 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3 Svenska skeppshypotek och bankerna I det här kapitlet redogörs för iakttagelser om Svenska skeppshypotek och dess relation till bankerna. Kapitlet avslutas med sammanfattande iakttagelser. 3.1Bankerna är både konkurrenter och långivare till Svenska skeppshypotek De huvudsakliga konkurrenterna till Svenska skeppshypotek är de nordiska affärsbankerna. Den svenska marknaden för lån till rederier handläggs huvudsakligen från bankernas Oslokontor. Det finns ingen statistik över hur stor den svenska sjöfartens lånemarknad är. Inte heller är bankernas marknadsandelar offentligt kända. Svenska skeppshypotek har tidigare uppskattat sin marknadsandel till 15–. tror Svenska skeppshypotek att deras marknadsandel är något större, men det bygger enbart på bedömningar och inte på någon statistik. Svenska skeppshypotek säger sig ha en marknadskompletterande roll för den mindre skeppsfarten och tror att deras marknadsandel relativt sett är högre i det segmentet. Affärsbankerna vill inte finansiera de mindre rederierna i samma utsträckning som förr, vilket beskrivs i avsnitt 3.2.33 Svenska skeppshypotek menar att de genom sin marknadskännedom kan hantera risken bättre än övriga kreditinstitut.34 Eftersom det inte finns någon etablerad definition av vad mindre skeppsfart är finns det inte heller någon statistik över segmentet. Men affärsbankerna är inte bara konkurrenter till Svenska skeppshypotek, utan ger också lån till Svenska skeppshypotek för att det i sin tur ska kunna låna ut till rederierna. konstaterar att bankerna därmed ändå kan låna ut kapital till rederierna indirekt genom att låna ut till Svenska skeppshypotek. Vid sidan av affärsbankerna är det statligt ägda bolaget en betydande långivare till Svenska skeppshypotek. 3.2 Affärsbankerna har delvis lämnat rederisektorn Under samtal med Svenska skeppshypoteks ledning och vid intervjuer med styrelseledamöter har det framkommit att andra finansiärer, till exempel affärsbankerna, medvetet har valt bort att låna ut till rederibranschen och då framförallt till mindre rederier som har behov av att finansiera ett fartyg i taget. 33Telefonintervju med på Nordea , , intervju med Svenska skeppshypoteks vd , . 34Intervju med Svenska skeppshypoteks vd , . R I K S R E V I S I O N E N S V E N S K A S K E P P S H Y P O T E K S K A S S A N Bakgrunden är bland annat finanskrisen som tvingade bankerna att se över sina lånestockar och där rederibranschen bedömdes som mer riskfylld och volatil. De nya regelverken som kommit i och med III35 innebär också att bankernas kapitaltäckningskrav blivit högre när de lånar ut till kapitalkrävande branscher såsom rederier. Vissa banker har sagt upp befintliga lån och avvecklat sina sjöfartsavdelningar vilket lett till en minskad kompetens inom området. Därtill föredrar bankerna att låna ut till kunder som nyttjar flera av bankernas tjänster, vilket de mindre rederierna inte alltid gör.36 De svar som inkommit till från medlemmar i branschorganisationen innehåller liknande beskrivningar. Efter finanskrisen har Svenska skeppshypotek fortsatt med sin utlåning och ett rederi menar att det inte hade existerat om inte Svenska skeppshypotek funnits. Enligt några av svaren hade mindre svenska rederier inte kunnat göra nyinvesteringar i fartyg om de inte fått finansiering hos Svenska skeppshypotek.37 konstaterar generellt att affärsbankernas intresse för rederisektorn förefaller ha minskat, framför allt för de mindre och medelstora rederierna och att Svenska skeppshypotek därför har kommit att få en allt viktigare roll som kreditgivare till dessa grupper. 3.3 Uppfattningar om lånevillkoren har frågat rederierna om lånevillkoren hos Svenska skeppshypotek skiljer sig från banker och finansiella institut. Svenska skeppshypoteks lag tillåter inte att det finansierar fartyg , vilket några rederier anser är en nackdel. Ett rederi menar att villkoren och dokumentationen är enklare hos Svenska skeppshypotek än hos bankerna och att Svenska skeppshypoteks räntenivåer är lägre än hos bankerna om man överhuvudtaget får en offert från bankerna.38 Ett annat rederi menar att Svenska skeppshypoteks ränta inklusive marginal är i paritet med vad affärsbankerna erbjuder. Om man däremot jämför de marginaler som affärsbankerna erbjuder de stora rederierna är Svenska skeppshypoteks marginal relativt hög, hävdar en redare.39 35Baselkommittén för banktillsyn () arbetar med att främja global stabilitet genom att förbättra och harmonisera såväl bankreglering som tillsyn av banker. Efter finanskrisen kom nya och hårdare krav, de så kallade III. Regelverket är bland annat till för att öka kvaliteten och kvantiteten på bankernas kapital, fånga fler typer av risker än tidigare och begränsa bankernas stora exponeringar mot enskilda motparter. 36Telefonintervju med , , intervjuer med styrelseledamöter. 37Mejlsvar från Chartering, , mejlsvar från Furetank, , mejlsvar från Wisbytankers, . 38Mejlsvar Chartering, . 39Mejlsvar från Furetank, . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N lät analysera Svenska skeppshypotek.40 Rapporten innehåller två analyser. Den ena beskriver hur en ombildning av Svenska skeppshypotek till aktiebolag skulle kunna gå till (se vidare i avsnitt 5.4.1). Den andra analysen behandlade frågan om Svenska skeppshypotek var föremål för statsstöd.41 Det är viktigt att skilja på om frågan gäller om det rör sig om mottagande av statsstöd eller givande av statsstöd. fokuserar på Svenska skeppshypotek som mottagare av statsstöd. menar att Svenska skeppshypotek är ett offentligrättsligt subjekt som bedriver affärsmässig verksamhet och därmed utgör ett företag i konkurrensrättslig mening. Till den delen Svenska skeppshypotek utgör ett företag kan Svenska skeppshypotek självt omfattas av reglerna för statsstöd. De förmåner som staten beviljat bland annat inkomstskattebefrielse42 och inget avkastningskrav medför, enligt utredarnas bedömning sannolikt att Svenska skeppshypotek är mottagare av statligt stöd. Sedan mottog rapporten har lite hänt. Den statliga garantin har blivit marknadsprissatt efter ett regeringsbeslut43 men i övrigt kvarstår situationen. hölls en genomgång med ansvarigt statsråd och statssekreterare som ville inleda en analys för att finna lösningar på de problem presenterat i sina slutsatser.44 har inte funnit något resultat av en sådan analys. Undantagen från inkomstskatt och krav på avkastning har inte inrapporterats till som möjlig stödåtgärd.45 40Mannheimer Swartling, Rapport , . 41Reglerna för statsstöd finns i artikel 107–109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. har sammanfattat regelverket till att följande fem punkter ska uppfyllas för att en stödåtgärd ska utgöra statsstöd: