prop · H703194 · 2020-06-30 00:00:00 — I emissionsbeslutet får det bestämmas att teckning i fråga om hela eller en viss del av emissionen i stället ska ske genom betalning. I så fall ska de handlingar som anges i första stycket hållas tillgängliga för tecknarna hos bolaget. Paragrafen behandlar teckning av nya aktier med utnyttjade av optionsrätt. Ändringen i andra stycket innebär att teckning genom betalning blir möjlig i alla aktiebolag. Enligt den hittillsvarande regleringen är detta tillåtet endast i avstämningsbolag. Motsvarande ändring har tidigare gjorts avseende teckning av aktier inom ramen för en nyemission samt teckning av teckningsoptioner och konvertibler (13 kap. 13 §, 14 kap. 15 § och 15 kap. 15 §, jfr prop. 2013/14:86 s. 68 och 94 f.). des inte den förevarande paragrafen vid det tillfället. Emission av konvertibler med åtföljande konvertering till nya aktier Hur en emission av konvertibler beslutas 5 § Förslaget enligt 3 § ska i förekommande fall innehålla uppgifter om 1.att kuponger som hör till aktiebreven ska användas som emissions- bevis, 2.att överskjutande teckningsrätter ska säljas enligt 11 kap. 9 §, 3.avstämningsdagen, om bolaget är ett avstämningsbolag och aktie- ägare ska ha företrädesrätt att delta i emissionen, 4.att konvertiblerna ska betalas med apportegendom eller i annat fall på villkor som avses i 2 kap. 5 § andra stycket 1–3 och 5 eller att en konver- tibel ska tecknas med kvittningsrätt, 5.övriga särskilda villkor för det lån som bolaget tar genom emissionen, 6.bemyndigande för styrelsen eller den som styrelsen utser inom sig att innan teckningstiden börjar löpa besluta om – det belopp som ska betalas för varje konvertibel, – sådana villkor som avses i 5, och – hur, för det fall att konverteringskursen innebär att bolaget genom konverteringen tillförs en ersättning som för varje aktie som lämnas i utbyte överstiger de tidigare aktiernas kvotvärde, det överstigande be- loppet ska fördelas mellan den bundna överkursfonden och den fria över- kursfonden. Avstämningsdagen får inte sättas tidigare än från tidpunkten för beslutet. I fråga om apportegendom gäller 2 kap. 6 §. Ett bemyndigande som avses i första stycket 6 får lämnas endast om konvertiblerna ska tas upp till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Om bolaget är ett avstämningsbolag och aktieägare ska ha företrädesrätt att delta i emissionen, ska bemyndigandet utformas så att villkoren be- slutas senast den dag som infaller före avstämningsdagen. I fråga om publika aktiebolag gäller även 41 §. Paragrafen kompletterar 4 § med bestämmelser om vad som under vissa förutsättningar ska ingå i ett förslag till beslut om emission av konvertibler. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Ändringen i första stycket punkt 6 är av samma slag som ändringen i 13 kap. 5 § första stycket 8. För en kommentar hänvisas till den para- grafen. 6 § I förslaget enligt 3 § ska följande anges i fråga om konverteringen: 1.det belopp som bolagets aktiekapital ska kunna ökas med, 2.utbytesförhållandet mellan konvertiblerna och de nya aktierna (konverteringskursen), 3.den tid inom vilken konvertering får begäras, och 4.från vilken tidpunkt de nya aktierna ska ge rätt till utdelning. En uppgift om konverteringskursen behöver inte anges i förslaget, om det föreslås att stämman ska besluta om ett sådant bemyndigande som avses i 5 § första stycket 6. 2019/20:194 Konverteringskursen enligt första stycket 2 får inte vara lägre än att bolaget genom konverteringen tillförs en ersättning som för varje aktie som lämnas i utbyte minst motsvarar tidigare aktiers kvotvärde. En lägre konverteringskurs får tillämpas om mellanskillnaden ska täckas genom betalning med pengar vid konverteringen. Om konverteringskursen inne- bär att bolaget genom konverteringen tillförs en ersättning som för varje aktie som lämnas i utbyte överstiger de tidigare aktiernas kvotvärde, ska det anges hur det överstigande beloppet ska fördelas mellan den bundna överkursfonden och den fria överkursfonden. I paragrafen regleras vad ett förslag till beslut om emission av konvertibler ska innehålla i fråga om konverteringen till aktier. Den ändras med anled- ning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Ändringen i tredje stycket är av samma slag som ändringen i 14 kap. 6 § tredje stycket. För en kommentar hänvisas till den paragrafen. 17 kap. Värdeöverföringar från bolaget 1 § Med värdeöverföring avses i denna lag 2.förvärv av egna aktier, dock inte förvärv enligt 19 kap. 5 §, 3.minskning av aktiekapitalet, den bundna överkursfonden eller reserv- fonden för återbetalning till aktieägarna, och 4.någon annan affärshändelse som medför att bolagets förmögenhet minskar och inte har rent affärsmässig karaktär för bolaget. I 23–25 kap. finns särskilda bestämmelser om överföring av tillgångar i samband med fusion eller delning av aktiebolag och om utskiftning vid likvidation. I paragrafen definieras begreppet värdeöverföring. Den ändras med anled- ning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Tillägget i första stycket punkt 3 innebär att en minskning av den bundna överkursfonden enligt 20 kap. 35 § utgör en värdeöverföring, på samma sätt som t.ex. en minskning av reservfonden. Tillåtna former för värdeöverföring 2 § Värdeöverföringar från bolaget får endast ske enligt bestämmelserna 1.om vinstutdelning i denna lag, 2.om förvärv av egna aktier i denna lag, 3.om minskning av aktiekapitalet, den bundna överkursfonden eller re- servfonden för återbetalning till aktieägarna i denna lag, 4.om gåva till allmännyttigt ändamål i 5 §, och 5.i ett avtal om koncerninternt finansiellt stöd som godkänts enligt 6 b kap. 6 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller 8 b kap. 6 § lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden. I paragrafen anges vilka former av värdeöverföring från bolaget som är tillåtna. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en över- kursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Tillägget i punkt 3 innebär att en minskning av den bundna överkurs- Prop. 2019/20:194 fonden för återbetalning till aktieägarna är en tillåten värdeöverföring, på samma sätt som t.ex. en minskning av reservfonden för samma ändamål. Minskning av aktiekapitalet, den bundna överkursfonden och reservfonden Minskning av den bundna överkursfonden och reservfonden 35 § Minskning av den bundna överkursfonden eller reservfonden får ske för 1.täckning av förlust, om det inte finns fritt eget kapital som motsvarar förlusten, 2.ökning av aktiekapitalet genom fondemission eller nyemission av aktier, 3.återbetalning till aktieägarna eller något annat ändamål, om Bolags- verket eller, i tvistiga fall, allmän domstol med tillämpning av 23–29 §§ ger tillstånd till minskningen. Paragrafen reglerar i sin hittillsvarande lydelse minskning av reservfond- en. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Tillägget av den bundna överkursfonden innebär att förutsättningarna för minskning av den fonden är desamma som förutsättningarna för minsk- ning av reservfonden. 36 § Ett beslut om minskning av den bundna överkursfonden eller re- servfonden fattas av bolagsstämman. Vid bolagsstämmans beslut gäller 7 kap. 40 §. Paragrafen reglerar i sin hittillsvarande lydelse bolagsstämmans beslut om minskning av reservfonden. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Tillägget av den bundna överkursfonden innebär att ett beslut om minsk- ning av den fonden ska fattas av bolagsstämman på samma sätt som ett beslut om minskning av reservfonden. 22 kap. inlösen av minoritetsaktier 5 § En tvist om huruvida det finns en rätt eller skyldighet till inlösen eller om lösenbeloppets storlek ska prövas av skiljemän. Antalet skiljemän ska vara tre, om inte samtliga aktieägare är överens om ett annat antal. I övrigt gäller lagen (1999:116) om skiljeförfarande i tillämpliga delar för skiljeförfarandet, om inte något annat följer av detta kapitel. En talan i en inlösentvist får tas upp till prövning om den avser 1.fastställelse av rätt eller skyldighet till inlösen, 2.fastställelse av lösenbeloppets storlek, eller 2019/20:194 3. förpliktelse för majoritetsaktieägaren att betala ett fastställt lösenbe- lopp till aktieägare vars aktier löses in. Bestämmelser om talan mot skiljedomen finns i 24 §. Denna paragraf hindrar inte att en talan mot en utländsk majoritetsaktie- ägare väcks vid en utländsk domstol. I paragrafen finns det bestämmelser om talan i en inlösentvist. Ändring- arna innebär bl.a. att det blir möjligt för aktieägarna att bestämma hur många skiljemän som ska pröva tvisten. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. I första stycket införs en bestämmelse som ger aktieägarna rätt att gå ifrån huvudregeln och bestämma att en inlösentvist ska prövas av fler eller färre skiljemän än tre. Bestämmelsen gäller både om det är majoritets- aktieägaren som begär skiljeförfarandet och om skiljeförfarandet initieras av en minoritetsaktieägare. Möjligheten att avvika från lagen förutsätter att alla som är aktieägare då en prövning av tvisten initieras är överens. Inget hindrar att aktieägarna i ett aktieägaravtal på förhand kommer överens om det som ska gälla om en inlösentvist inleds. Ett sådant aktieägaravtal torde emeller- tid inte kunna ligga till grund för ett avsteg från lagen, utan det krävs att aktieägarna i bolagsrättsligt hänseende är överens när en prövning av tvisten påkallas (jfr rättsfallet NJA 2011 s. 429). En annan sak är att en aktieägare som bryter mot en överenskommelse i ett sådant aktieägaravtal genom att motsätta sig en prövning enligt avtalet kan drabbas av avtals- rättsliga sanktioner. I stycket tydliggörs det också att hela lagen om skiljeförfarande är subsi- diärt tillämplig i inlösentvister. Det är således inte avgörande under vilken rubrik i den lagen som en viss bestämmelse återfinns (jfr rättsfallet NJA 2013 s. 1032). Lagen gäller emellertid liksom enbart i tillämp- liga delar. Det innebär att det i det enskilda fallet måste göras en bedöm- ning av om en viss bestämmelse i lagen om skiljeförfarande kan tillämpas i den kontext som en inlösentvist utgör. Exempel på omständigheter som påverkar tillämpningen av lagen om skiljeförfarande är att skiljemännens behörighet i en inlösentvist inte grundas på ett skiljeavtal och att det i en inlösentvist förutom parterna också kan finnas en god man som bevakar frånvarande aktieägares rätt. I en inlösentvist ankommer det vidare på tings- rätten att pröva frågor som kan aktualiseras enligt 43 § lagen om skiljeför- farande och som enligt den paragrafen annars ska prövas av hovrätten (jfr punkt 22 i Högsta domstolens domskäl i det nämnda rättsfallet). Särskilda bestämmelser när majoritetsaktieägaren har begärt prövning av skiljemän Begäran om prövning av skiljemän 6 § Om en majoritetsaktieägare vill lösa in aktier i ett bolag enligt 1 § och det inte kan träffas en överenskommelse om detta, ska han eller hon skriftligen begära hos bolagets styrelse att tvisten avgörs av skiljemän och uppge sin skiljeman. Om samtliga aktieägare är överens om det får de bestämma att skilje- männen ska utses på något annat sätt än det som framgår av första stycket och 7–10 §§. Paragrafen reglerar hur en majoritetsaktieägare ska gå till väga om han Prop. 2019/20:194 eller hon vill begära prövning av en inlösentvist. ägarna större möjlighet att bestämma formerna för skiljeförfarandet. Över- vägandena finns i avsnitt 7.1. Det nya andra stycket gör det möjligt för aktieägarna att bestämma att skiljemännen ska utses på något annat sätt än enligt den förevarande paragrafen och 7–10 §§. Med tillämpning även av den nya möjligheten i 5 § att komma överens om antalet skiljemän kan aktieägarna t.ex. välja att låta en ensam skiljeman pröva tvisten och bestämma hur skiljemannen ska utses. En annan möjlighet är att bestämma att tre skiljemän ska pröva tvisten men förenkla förfarandet för hur de utses. Aktieägarna kan t.ex. överlåta åt ett skiljedomsinstitut eller en annan organisation att utse en skilje- nämnd. I ett bolag som bara har två aktieägare kan aktieägarna t.ex. be- stämma att de ska utse varsin skiljeman och låta dessa i sin tur utse en tredje skiljeman. Liksom enligt 5 § förutsätter en avvikelse från lagen att samtliga aktie- ägare är överens om det, se vidare kommentaren till den paragrafen. I en inlösentvist som inleds av en minoritetsaktieägare är det enligt 12 § lagen (1999:116) om skiljeförfarande möjligt för parterna att bestämma hur skiljemännen ska utses. Bolagets underrättelse till minoritetsaktieägarna 7 § Styrelsen ska genast efter det att den har mottagit en begäran enligt 6 § skriftligen underrätta de aktieägare som lösningsanspråket riktas mot om att inlösen har begärts. I underrättelsen ska aktieägarna ges tillfälle att skriftligen anmäla till bolaget om de önskar föra sin egen talan och uppge sin skiljeman. I fråga om publika aktiebolag gäller även 28 §. Paragrafen behandlar bolagets skyldighet att underrätta minoritetsaktie- ägarna om att inlösen har begärts av majoritetsaktieägaren. Ändringarna innebär bl.a. att styrelsen inte längre behöver kungöra en sådan underrätt- else. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. I första stycket tas kravet på kungörelse av styrelsens underrättelse till minoritetsaktieägarna bort. Det är i stället tillräckligt att styrelsen skrift- ligen underrättar aktieägarna i enlighet med de rutiner som bolaget normalt tillämpar för kommunikation med aktieägarna. I stycket tas det även in en bestämmelse om att underrättelsen till minori- tetsaktieägarna ska innehålla en uppmaning om att de skriftligen till bolaget ska anmäla om de önskar föra sin egen talan. Enligt den hittillsvarande regleringen ligger det på skiljemännen att hantera denna fråga efter det att de har utsetts (se 11 §, som upphävs). Liksom ska styrelsen också uppmana minoritetsaktieägarna att uppge sin skiljeman. Av det nya andra stycket, som motsvarar det hittillsvarande tredje stycket, framgår att det i 28 § finns särskilda bestämmelser om underrätt- else och kungörelse som gäller för publika aktiebolag. Det hittillsvarande andra stycket, som innehåller bestämmelser om kun- görelser, utgår. Särskild dom i inlösentvist 15 § Om frågan om majoritetsaktieägarens rätt eller skyldighet till inlö- sen är tvistig, får skiljemännen på yrkande av en part eller den gode mannen avgöra frågan genom en särskild skiljedom. Om ett avgörande om förhandstillträde enligt 12 § har fått laga kraft, får skiljemännen på yrkande av en part eller den gode mannen meddela en särskild skiljedom över ett belopp som har medgetts av majoritetsaktie- ägaren och ränta på det beloppet enligt 3 §. Om ett avgörande om förhandstillträde enligt 12 § ska gälla även om det inte har fått laga kraft, får skiljemännen på yrkande av en part eller den gode mannen, i samma avgörande eller i en särskild skiljedom, döma över ett sådant belopp och en sådan ränta som avses i andra stycket, även om avgörandet om förhandstillträde inte har fått laga kraft. I paragrafen finns det bestämmelser om möjligheten att meddela en särskild dom i en inlösentvist. Ändringarna innebär bl.a. att en deldom i vissa fall kan meddelas också när ett avgörande om förhandstillträde inte har fått laga kraft. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Andra stycket innehåller bestämmelser om deldom över ett medgivet belopp när ett avgörande om förhandstillträde enligt 12 § har meddelats. I stycket tydliggörs det att en deldom kan omfatta ränta på det medgivna beloppet. Hur räntan ska beräknas framgår av 3 §. Det nya tredje stycket medför att det blir möjligt att meddela en deldom även om avgörandet om förhandstillträde inte har fått laga kraft. En förut- sättning är att skiljemännen har beslutat att avgörandet om förhandstill- träde gäller även om det inte har fått laga kraft. Bestämmelsen möjliggör att skiljemännen dömer över ett medgivet belopp antingen i samma dom som den där förhandstillträdet beslutas eller i ett senare avgörande. Inlösen av teckningsoptioner och konvertibler 27 § Om majoritetsaktieägaren har begärt att såväl en tvist om inlösen av aktier som en tvist om inlösen av teckningsoptioner eller konvertibler ska avgöras av skiljemän, ska tvisterna handläggas i samma skiljeförfa- rande. I en tvist om inlösen av teckningsoptioner eller konvertibler ska 1–10 §§ och 15–25 §§ tillämpas. Om en tvist om inlösen avser såväl aktier som teckningsoptioner eller konvertibler och en god man enligt 8 § har utsetts, är han eller hon också behörig att företräda frånvarande innehavare av teckningsoptioner eller konvertibler. Paragrafen innehåller bl.a. bestämmelser om tvister om inlösen av teck- ningsoptioner och konvertibler. Den ändras till följd av att 11 § upphävs. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. I andra stycket tas hänvisningen till 11 § bort. På grund av styckets hänvisning till 1–10 §§ får de ändringar som görs i 5–7 §§ genomslag också i tvister om inlösen av teckningsoptioner eller konvertibler, se vidare kommentarerna till 5–7 §§. Särskilda bestämmelser för publika aktiebolag 28 § I fråga om publika aktiebolag ska en underrättelse enligt 7 § skickas med brev till varje aktieägare som lösningsanspråket riktas mot och vars postadress är känd för bolaget samt annonseras i Post- och Inrikes Tid- Prop. 2019/20:194 ningar och i den rikstäckande dagstidning som har angetts i bolagsord- ningen i enlighet med 7 kap. 56 eller 56 a §. I paragrafen finns det en särskild bestämmelse som gäller när styrelsen i ett publikt aktiebolag ska underrätta minoritetsaktieägarna om att en begäran om inlösen har framställts av majoritetsaktieägaren. Ändringarna är en följd av att 7 § ändras och 11 § upphävs. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. I paragrafen ersätts kravet på kungörelse av underrättelsen till minori- tetsaktieägarna med ett krav på annonsering. I praktiken innebär detta ingen förändring för de publika bolagen. Kravet på underrättelse med brev till de aktieägare vars postadress är känd för bolaget flyttas till paragrafen från det upphävda andra stycket i 7 §. Hänvisningen till 11 § utgår eftersom den paragrafen upphävs. Även i publika aktiebolag ska styrelsen uppmana minoritetsaktieägarna att anmäla till bolaget om de önskar föra sin egen talan (se 7 §). 1.Denna lag träder i kraft . 2.Om ett förslag om att utse en särskild granskare har behandlats på en bolagsstämma före ikraftträdandet gäller 10 kap. 21–23 §§ i den äldre lydelsen för ansökan till , granskningens omfattning, den sär- skilda granskarens arbete och hans eller hennes yttrande. 3.De nya 10 kap. 23–28 §§ ska inte tillämpas om förslaget att utse den särskilda granskaren har behandlats på en bolagsstämma före ikraftträd- andet. 4.Om inlösen av aktier har begärts före ikraftträdandet gäller 22 kap. i den äldre lydelsen för förfarandet. I punkt 1 anges att lagändringarna träder i kraft . Enligt punkt 2 gäller äldre bestämmelser i vissa avseenden beträffande förslag om utseende av särskild granskare som har behandlats på en bolagsstämma före ikraftträdandet. I fråga om förslag om särskild gransk- ning som lämnas efter ikraftträdandet gäller lagen i dess nya lydelse. Av punkt 3 framgår att de nya 10 kap. 23–28 §§ inte ska tillämpas om förslaget att utse den särskilda granskaren har behandlats på en bolags- stämma före ikraftträdandet. Enligt punkt 4 ska äldre bestämmelser gälla vid inlösen av aktier om inlösen har begärts före ikraftträdandet. Har inlösen påkallats efter ikraft- trädandet gäller lagen i dess nya lydelse. Övervägandena finns i avsnitt 10. 2019/20:194 12.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:672) 7 § Föreningen ska ge revisorn tillfälle att genomföra granskningen i den omfattning som revisorn anser är nödvändig. Föreningen ska lämna de upplysningar och den hjälp som revisorn begär. Samma skyldigheter har ett dotterföretag och dess revisor gentemot en revisor i moderföreningen. Paragrafen reglerar skyldigheten att tillhandahålla upplysningar till en revisor. Hänvisningen i 9 kap. 4 § medför att paragrafen också tillämpas på en särskild granskare. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringarna är av samma slag som ändringarna i 9 kap. 7 § aktiebolags- lagen (2005:551). För en kommentar hänvisas till den paragrafen. Medrevisor på initiativ av någon röstberättigad 9 § ska, efter ansökan från en eller flera röstberättigade, utse en revisor som ska delta i revisionen tillsammans med övriga revisorer. Ansökan får göras av röstberättigade som tillsammans utgör minst en tiondel av samtliga röstberättigade i föreningen. Ansökan får också göras av varje röstberättigad, om 1.ett förslag att utse en revisor har behandlats på en föreningsstämma, 2.minst en tiondel av samtliga röstberättigade i föreningen eller minst en tredjedel av de röstberättigade som är närvarande vid stämman har röstat för förslaget. Ett förslag enligt andra stycket får framställas av en röstberättigad på en föreningsstämma där revisorsval ska hållas eller förslaget enligt kallelsen till stämman ska behandlas. I paragrafen, som får en ny utformning, anges förutsättningarna för förord- nande av en medrevisor. Ändringarna är av samma slag som ändringarna i 9 kap. 9 § aktiebolagslagen (2005:551). För en kommentar hänvisas till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 6. Det hittillsvarande innehållet i tredje stycket flyttas till den nya 9 a §. 9 a § ska ge föreningens styrelse tillfälle att yttra sig innan verket utser en revisor enligt 9 §. Beslutet ska avse tiden till och med årsstämman under nästa räkenskapsår. Paragrafen, som är ny, reglerar styrelsens möjlighet att yttra sig innan en medrevisor förordnas och giltighetstiden för ett sådant förordnande. Bestäm- melserna motsvarar det hittillsvarande tredje stycket i 9 §. Övervägandena finns i avsnitt 6. Särskild granskning efter begäran från en röstberättigad 1 § ska, efter ansökan från en eller flera röstberättigade, utse en särskild granskare. Granskaren ska utföra en särskild granskning som får avse 1.föreningens eller ett dotterföretags förvaltning och räkenskaper under en viss förfluten tid, och 2.vissa åtgärder eller förhållanden i föreningen eller ett dotterföretag. Granskningen får som längst omfatta tiden fram till den tidpunkt då ansökan kom in till . En granskning av förhållanden i ett dotterföretag får enbart omfatta förhållanden som har betydelse för moderföreningen. Paragrafen innehåller bestämmelser om särskild granskning på begäran av röstberättigade. Ändringarna är av samma slag som ändringarna i 10 kap. 21 § aktiebolagslagen (2005:551). För en kommentar hänvisas till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 5.2 och 5.3. 2 § En ansökan enligt 1 § får göras av röstberättigade som tillsammans utgör minst en tiondel av samtliga röstberättigade i föreningen. Ansökan får också göras av varje röstberättigad, om 1.ett förslag att utse en särskild granskare har behandlats på en för- eningsstämma, och 2.minst en tiondel av samtliga röstberättigade i föreningen eller minst en tredjedel av de röstberättigade som är närvarande på stämman har röstat för förslaget. Ett förslag enligt andra stycket får framställas av en röstberättigad på en ordinarie föreningsstämma eller på en föreningsstämma där ärendet enligt kallelsen till stämman ska behandlas. I paragrafen, som får en ny utformning, anges förutsättningarna för en an- sökan om särskild granskning. Ändringarna är av samma slag som ändringarna i 10 kap. 22 § aktiebolagslagen (2005:551). För en kommen- tar hänvisas till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. 2 a § I en ansökan till om särskild granskning ska det anges vad som ska granskas och vilken tidsperiod som granskningen ska avse.