prop · H80310 · 2020-09-30 00:00:00 — Agendan är en handlingsplan för omställning till ett hållbart samhälle för människorna, planeten och välståndet som ska främja fredliga, rättvisa och inkluderande samhällen. Ett av de globala 1Se bland annat bet. 2005/06:SfU1, s. 124; bet. 2010/11:SfU1, s. 85; bet. 2015/16:SfU3, s. 21. 2015/16:1 utgiftsområde 12, bet. 2015/16:SfU3, rskr. 2015/16:88. 3Förenta Nationerna (FN), Convention of the Rights of the Child, 1989. 4Se vidare artikel 26 och 27 FN:s konvention om barnets rättigheter. 2017/18:186, bet. 2017/18:SoU25, rskr. 2017/18:389. 6FN, Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development, 2015. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS delmålen (1.2) för hållbar utveckling är att halvera andelen män, kvinnor och barn i alla åldrar som lever i någon form av fattigdom enligt nationella definitioner. Ett annat delmål (10.1) är att till 2030 successivt uppnå och upprätthålla en inkomsttillväxt som är högre än det nationella genomsnittet för de av befolkningen som har lägst inkomst. Regeringen beslutade om handlingsplan för Agenda 20307 . Målen om god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljer och större ekonomisk utjämning kan nås genom insatser på flera olika politikområden. Den ekonomiska familjepolitiken är ett av dessa, men även skatte-, arbetsmarknads-, integrations- och jämställdhetspolitiken är viktiga. I den här granskningen fokuserar vi på den ekonomiska familjepolitikens roll i detta sammanhang. Barnbidraget är en i den ekonomiska familjepolitiken har återkommande betonat att barnbidraget utgör en i den svenska familjepolitiken och att det nuvarande generella barnbidragssystemet är väl fungerande och har hög legitimitet.9 Barnbidragets grundläggande uppgift är att kompensera för den ökade försörjningsbörda som barn medför för en familj.10 Barnbidraget består av ett allmänt barnbidrag, ett förlängt barnbidrag och Det allmänna barnbidraget betalas ut med samma belopp för alla barn i och bidrar till en inkomstutjämning mellan hushåll med och hushåll utan barn. Flerbarnstillägget gör att barnbidraget per barn ökar med antalet barn i en familj, och det ska därigenom ytterligare bidra till ekonomisk utjämning mellan barnfamiljer med få respektive många barn. Då flerbarnsfamiljer i genomsnitt har haft lägre ekonomisk standard11 än barnfamiljer med få barn, förväntas flerbarnstillägget bidra till att minska den ekonomiska utsattheten hos barnfamiljer. 7Regeringskansliet, Handlingsplan Agenda 2030, 2018–2020, Fi 2018:3. 8Regeringen, ”Regeringen har beslutat om handlingsplan för Agenda 2030”, pressmeddelande . 9Se bland annat bet. 2007/08:SfU1, s. 83; bet. 2010/11:SfU1, s. 85; bet. 2015/16:SfU3, s. 21; bet. 2019/20:SfU3, s. 13. I betänkandena används begreppet de allmänna barnbidragen. I den här rapporten används begreppet barnbidraget för de tre förmånsformerna, i enlighet med bestämmelserna i socialförsäkringsbalken (se 15 kap. 2 § socialförsäkringsbalken). 2019/20:1 utgiftsområde 12, s. 33. 11Avser hushållens disponibla inkomst per konsumtionsenhet, se vidare definition i avsnitt 1.5. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Allmänt barnbidrag – ett bidrag som lämnas med för alla försäkrade barn i . Förlängt barnbidrag – ett bidrag som lämnas med för barn som går i , grundsärskolan, gymnasiesärskolan eller specialskolan efter fyllda och tills barnet slutför utbildningen eller avbryter studierna. Flerbarnstillägg – ett bidrag som lämnas med för det andra barnet, för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte barnet och varje ytterligare barn. Källa: 15 kap. 2–8 §§ socialförsäkringsbalken Den ekonomiska familjepolitikens förmåga att utjämna ekonomiska skillnader har försvagats Barnfamiljer i har i genomsnitt fått en allt starkare ekonomisk situation. har inkomstskillnaderna mellan barnfamiljer ökat.12 Enligt en rapport från har andelen barnfamiljer med låg ekonomisk standard13 ökat, från år . drar slutsatsen att den ekonomiska familjepolitikens förmåga att minska andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard har minskat , som andelen som har låg ekonomisk standard har ökat.14 drar i en uppföljande rapport slutsatsen att den ekonomiska familjepolitiken i allt lägre utsträckning utjämnar de växande inkomstskillnaderna bland barnfamiljer och uppvisar en allt svagare fattigdomsdämpande förmåga.15 Barnbidragets storlek är reglerat i lag.16 Det finns ingen så kallad indexering av barnbidraget, där storleken på det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget följer med prisutvecklingen. För att barnbidraget inte ska urholkas behöver nivån på bidraget successivt höjas. Det sker genom ett riksdagsbeslut, på initiativ från regeringen.17 Regeringen har därmed en viktig funktion att följa utvecklingen och se till att intentionerna med barnbidraget och den ekonomiska familjepolitiken uppnås. 12Se , Barnhushållens ekonomi 2019, 2019; , Barnfattigdom i , 2018, s. 10. 13Låg ekonomisk standard är ett relativt mått på ekonomisk utsatthet, se vidare definition i avsnitt 1.5. 14Försäkringskassan, Barnhushållens ekonomi – resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken 2018, s. 15Rädda Barnen, – inte för alla, 2019, s. 5. 1615 kap. 3, 5 och 8 §§ socialförsäkringsbalken. 17Ett förslag från regeringen kan också komma till stånd efter ett tillkännagivande från att agera i en fråga (se 1 kap. 4 § regeringsformen). R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Utgifterna för barnbidraget var 2019 , varav cirka 3,7 miljarder avsåg flerbarnstillägget.18 Utgifterna för flerbarnstillägget har ökat markant (se figur 4 i avsnitt 2.2). Utgifterna förväntas fortsätta öka under kommande år.19 Det gäller även antalet flerbarnsfamiljer med låg ekonomisk standard (se figur B1.1 i bilaga 1). Kunskapen är ändå knapphändig om den fördelningsmässiga träffsäkerheten i flerbarnstillägget, liksom om hur väl flerbarnstillägget förbättrar den ekonomiska familjepolitikens förmåga att på ett effektivt sätt bidra till att uppnå målet om god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. tar fram resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken, på uppdrag från regeringen. I uppdragen ingår inga specifika uppföljningar av flerbarnstillägget.20 Pågående utredning om bostadsbidraget och underhållsstödet har granskat bostadsbidraget ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv.21 Granskningen visar bland annat att bostadsbidraget i allt större utsträckning har koncentrerats till hushåll med låga inkomster och låg ekonomisk standard. har bostadsbidragets omfördelande effekter minskat och lyft allt färre över inkomstgränsen för låg ekonomisk standard. I en uppföljande granskning finner också att bostadsbidragets konstruktion är huvudorsaken till att det är vanligt med återkrav, som ofta leder till skuldsättning.22 Sedan granskningar av bostadsbidraget har regeringen initierat en översyn av reglerna för såväl bostadsbidraget som underhållsstödet23. En särskild utredare har i uppdrag att (i) modernisera bostadsbidragets konstruktion, (ii) renodla bostadsbidragets syfte och förbättra dess fördelningsmässiga träffsäkerhet, (iii) se över bostadsbidraget utifrån de bostadspolitiska målsättningarna med bidraget och (iv) se över beräkningsgrunderna för underhållsstödet. I uppdraget att förbättra den fördelningsmässiga träffsäkerheten i bostadsbidraget ingår även att analysera hur flerbarnstillägget i barnbidraget samspelar med barndelen i bostadsbidraget och om systemen är ändamålsenliga utifrån en fördelningsmässig träffsäkerhet.24 Utredningen (S 2018:13) har antagit namnet Utredningen om bostadsbidrag och 18Försäkringskassan, årsredovisning 2019, 2020, s. 167. 19Se , budgetunderlag 2021–2023, 2020. 20Se bland annat , Barnhushållens ekonomi – resultatindikatorer för familjepolitiken 2019, 2019. 21Riksrevisionen, Bostadsbidraget – ur ett fördelnings- och arbetsmarknadsperspektiv, 2017. 22Riksrevisionen, Återkrav av bostadsbidrag – lätt att göra fel, 2018. 23Underhållsstödet är ett statligt bidrag till barn vars föräldrar inte bor tillsammans. När fullt underhållsstöd betalas ut ska den förälder som är bidragsskyldig för barnet helt eller delvis betala samhällets kostnader. Hur mycket som ska betalas tillbaka beror på den bidragsskyldigas inkomster och dennes totala antal barn (se 18 kap. socialförsäkringsbalken). 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N underhållsstöd – minskad skuldsättning och ökad träffsäkerhet (BUMS). Uppdraget ska redovisas senast den 1 mars 2021.25 Givet de problemindikatorer som omnämns ovan har beslutat att genomföra en systemgranskning av flerbarnstillägget med fokus på förmånens kostnadseffektivitet och fördelningsmässiga träffsäkerhet. 1.2Övergripande revisionsfråga och avgränsningar Den övergripande revisionsfrågan är om barnbidragets nuvarande utformning med ett flerbarnstillägg på ett träffsäkert och kostnadseffektivt sätt bidrar till att nå mål för den ekonomiska familjepolitiken. Med träffsäker avses bidragets fördelningsmässiga träffsäkerhet, det vill säga dess förmåga att öka inkomsterna mer för dem med låga inkomster än för dem med höga inkomster. Med kostnadseffektiv avses förhållandet mellan statens utgifter för flerbarnstillägget och dess måluppfyllnad. Granskningen innefattar följande delfrågor: 1.Förbättrar flerbarnstillägget den fördelningsmässiga träffsäkerheten i barnbidraget? 2.Har genomförda förändringar av flerbarnstillägget lett till bättre fördelningsmässig träffsäkerhet och förmåga att bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer? 3.Kan barnbidragets förmåga att bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer förbättras inom ramen för befintligt anslag och ett generellt system? Granskningen omfattar inte det allmänna barnbidraget och det förlängda barnbidraget. Granskningsobjekt är regeringen. Enligt budgetlagen (2011:203) ska hög effektivitet eftersträvas och god hushållning iakttas i statens verksamhet.26 förtydligade att med hög effektivitet avses att verksamheten ska bedrivas så att avsedda mål ska nås i så hög grad som möjligt inom ramen för tillgängliga resurser.27 mål med flerbarnstillägget kan hämtas dels från målen för den ekonomiska familjepolitiken, dels från förarbetena till införandet av flerbarnstillägget. 261 kap. 3 § budgetlagen (2011:203). 27SOU 1996:14, s. 118. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Mål för utgiftsområde 12 – ekonomisk trygghet för familjer och barn Den ekonomiska familjepolitiken ska •bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer •minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn •bidra till ett jämställt föräldraskap28. Källa: Prop. 2015/16:1 utgiftsområde 12, bet. 2015/16:SfU3, rskr. 2015/16:88. Flerbarnstillägget bör förbättra barnbidragets fördelningsmässiga träffsäkerhet Ett av de nuvarande övergripande målen för utgiftsområdet är att den ekonomiska familjepolitiken ska minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och hushåll utan barn. Liknande målformuleringar har även funnits tidigare (se tabell B1.1 i bilaga 1). Därutöver har tagit ställning för att den omfördelande profilen för den ekonomiska familjepolitiken bör förstärkas med inriktningen att ge barnfamiljer med låg ekonomisk standard fortsatt ekonomiskt stöd.29 Under förutsättning att hushåll med barn i genomsnitt har sämre ekonomiska villkor än hushåll utan barn bidrar det allmänna barnbidraget, genom att endast tillfalla barnfamiljer, till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och hushåll utan barn. Under förutsättning att även hushåll med många barn har sämre ekonomiska villkor än hushåll utan barn bidrar även flerbarnstillägget i barnbidraget till att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och hushåll utan barn. Men för att konstruktionen med ett flerbarnstillägg i barnbidraget ska kunna motiveras utifrån nuvarande mål om ekonomisk utjämning, bör flerbarnstillägget förbättra barnbidragets förmåga att utjämna ekonomiska skillnader. Utifrån ovanstående resonemang bedömer att flerbarnstillägget är träffsäkert i sin konstruktion om flerbarnstillägget i större utsträckning än det allmänna och förlängda barnbidraget tillfaller barnfamiljer i den lägre delen av inkomstfördelningen. Annorlunda uttryckt bör flerbarnstillägget ha en mer så kallad progressiv fördelningsprofil, det vill säga i större utsträckning tillfalla personer i hushåll med låga inkomster, än det allmänna barnbidraget. Utifrån befintlig kunskap om ekonomiska skillnader mellan barnhushåll med få respektive många barn kan vi förvänta oss att det målet uppfylls. Graden av måluppfyllelse kan bedömas utifrån hur väl flerbarnstillägget förstärker progressiviteten i barnbidraget. I den här granskningen använder vi två olika tillvägagångssätt. Ett vanligt sätt att mäta graden av progressivitet i ett system är att 28Den jämställdhetspolitiska delen av målet för utgiftsområdet avser främst föräldraförsäkringen (se bet. 2015/16:SfU3, s. 10). Därutöver finns ett generellt mål för jämställdhetspolitiken, som sedan budgetår 2009 är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (se prop. 2019/20:1 utgiftsområde 13, s. 50). 2015/16SfU3, s. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N utgå från den så kallade Gini-koefficienten30 och dela upp den i flera beståndsdelar utifrån de inkomstslag som ingår i den disponibla inkomsten. På det sättet kan bidragen från det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget på den totala inkomstspridningen beräknas (se vidare bilaga 2). använder detta mått som indikator för att bedöma de familjeekonomiska stödens omfördelande effekt.31 Ett annat sätt att bedöma graden av progressivitet är att jämföra hur stor del av flerbarnstillägget och det allmänna barnbidraget som tillfaller barnfamiljer i den lägre delen av inkomstfördelningen. För att bedöma var gränsen går för att ingå i den lägre delen av inkomstfördelningen utgår vi i den här granskningen i första hand från det tidigare nämnda globala delmålet (10.1) för hållbar utveckling bedömer att flerbarnstillägget i större utsträckning än det allmänna barnbidraget bör tillfalla barnfamiljer i de fyra lägsta inkomstdecilerna32. Vid bedömning av inkomstökningen till följd av flerbarnstillägget tar vi så långt det är möjligt hänsyn till eventuella konsekvenser för arbetsutbudet. Flerbarnstillägget ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer i så stor utsträckning som möjligt Ett annat övergripande mål för utgiftsområdet är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Därutöver har betonat att det ska vara en prioriterad uppgift att förbättra situationen för barnfamiljer med låg ekonomisk standard.33 Målet om att förbättra situationen för barnfamiljer med låg ekonomisk standard framgår även av förarbetena till flerbarnstilläggets införande 1982. Bakgrunden till införandet var samtida beslut om minskade livsmedelssubventioner, som särskilt förväntades drabba barnfamiljers redan ansträngda ekonomi. Utformningen motiverades med att den genomsnittliga hushållsinkomsten sjunker med stigande barnantal samt svårigheten att i en familj förena vård av tre barn eller fler med att båda föräldrarna förvärvsarbetar heltid.34 ansåg att familjer med tre barn skulle få kompensation för de minskade livsmedelssubventionerna, medan ännu större barnfamiljer skulle få ett reellt 30Gini är det mått som oftast används för att beskriva inkomstspridningen i en population, som antar ett värde mellan 0 (alla har samma inkomst) och 1 (en person får alla inkomster). 31Se , Barnhushållens ekonomi – resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken 2019, 2019, s. 32Se definition i avsnitt 1.5. 33Se bland annat bet. 2007/08:SfU1, s. 79ff; bet. 2017/18:SfU3, s. 1980/81:118 bil. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS nytillskott till familjens köpkraft.35 Flerbarnstillägget riktas med andra ord mer till familjen som helhet än det allmänna barnbidraget.36 Regeringen har inte definierat vad som avses med god ekonomisk levnadsstandard, utan begreppet används mer i generella ordalag.37 Första gången som begreppet god ekonomisk levnadsstandard användes i en målformulering var inför (se tabell B1.1 i bilaga 1), och då argumenterades att det målet mer tog sikte på den enskilda familjens ekonomiska villkor och möjligheter än på den relativa skillnaden mellan hushåll med och hushåll utan barn.38 När nuvarande mål beslutades bibehölls begreppet, men det kompletterades med målet om de relativa inkomstskillnaderna mellan hushåll med och hushåll utan barn. förtydligade även att familjepolitiken ska skapa förutsättningar för jämlika uppväxtvillkor för alla barn.39 bedömer mot bakgrund av detta att målet om god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer avser barnfamiljernas faktiska levnadsförhållanden och barnens uppväxtvillkor i mer absoluta termer än det andra mer relativa målet. Målet om god ekonomisk levnadsstandard hänger ändå nära samman med målet om ekonomisk utjämning. Om flerbarnstillägget har hög fördelningsmässig träffsäkerhet, och i större utsträckning än det allmänna barnbidraget tillfaller dem med lägst ekonomisk standard, innebär det också att flerbarnstillägget i större utsträckning når de barnhushåll som har störst behov av ett ekonomiskt stöd för att uppnå en god ekonomisk levnadsstandard. Om flerbarnstillägget tvärtom i större utsträckning skulle ges till de barnfamiljer med från början högst ekonomisk standard skulle flerbarnstillägget i mindre utsträckning bidra till det målet, då dessa familjers ekonomiska levnadsstandard skulle vara god även utan ett flerbarnstillägg. Det vanligaste sättet att mäta den ekonomiska levnadsstandarden i en familj är att relatera hushållets sammanlagda disponibla inkomst till hur stort hushållet är (antalet konsumtionsenheter40). Det måttet kallas ekonomisk standard. Måttet avser att ta hänsyn till att ett hushåll med barn har en större försörjningsbörda och därmed behöver ha en högre disponibel inkomst än ett hushåll utan barn för att uppnå en likvärdig ekonomisk standard. På det sättet möjliggörs jämförelser i ekonomisk levnadsstandard mellan familjer med och utan barn samt mellan hushåll med få 1980/81:SoU28, s. 4. 36Se även kommentarer till 14 kap. 1 § socialförsäkringsbalken. 37Se bland annat prop. 2015/16:1 utgiftsområde 12, s. 13. 2007/08:1 utgiftsområde 12, s. 2015/16SfU3, s. 40Antalet konsumtionsenheter i ett hushåll bestäms enligt svensk konsumtionsenhetsskala 2004. Den första vuxne har konsumtionsvikten 1,00, den andra vuxna vikten 0,51, ytterligare vuxna vikten 0,60, det första barnet i åldern 0–vikten 0,52 och ytterligare barn i åldern 0–har vikten 0,42. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N respektive många barn. Samtliga personer i ett hushåll antas ha gemensam ekonomi och därmed samma ekonomiska standard.41 Det finns inget vedertaget mått för vad som är att anse som en god ekonomisk levnadsstandard. Däremot finns flera vedertagna mått som mäter det omvända förhållandet att leva i ekonomisk utsatthet. Två sådana mått som förekommer är låg inkomststandard och det redan nämnda måttet låg ekonomisk standard. Båda måtten fångar på olika sätt den försörjningsbörda som ett barn medför. Måttet låg inkomststandard mäter förmågan för en familj att betala nödvändiga levnadsomkostnader, där bland annat basbehoven enligt riksnormen ingår.42 Riksnormen följer kostnadsutvecklingen för olika kostnadsposter.43 Att kunna betala dessa levnadsomkostnader bör vara ett minimikriterium för att kunna anses ha en god ekonomisk levnadsstandard. Det måttet kompletteras med det relativa måttet låg ekonomisk standard, som både och regeringen använder som indikator för att bedöma hur de familjeekonomiska stöden bidrar till en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna.44 Den gränsen är högre än gränsen för låg inkomststandard.45 Vid uppskattningen av den ekonomiska standarden antas att försörjningsbördan för det första barnet är något högre än för övriga barn och att försörjningsbördan för varje barn är . I den här granskningen använder vi både inkomststandard och ekonomisk standard som indikator för den ekonomiska levnadsstandarden. Genom att använda båda dessa mått kan betydelsen av olika sätt att mäta den ekonomiska levnadsstandarden analyseras. Ju fler barnfamiljer som tack vare barnbidraget överstiger respektive gränsvärde för ekonomisk utsatthet inom ramen för befintligt anslag, desto högre grad av måluppfyllelse. Granskningen genomförs genom analys av registerdata från (). För att besvara delfråga 1 används SCB:s urval – årgång 2017. I det registret finns den nu bästa informationen om bostadshushåll, som vanligtvis är det hushållsbegrepp som används vid fördelningsanalyser. Bostadshushållen baseras bland annat på det så kallade lägenhetsregistret, genom vilket ett hushåll i ett flerfamiljshus kan identifieras. Senaste årgången för är, för genomförandet av analysen, 201746. Populationen 2017 har skrivits 41Det är ett antagande som vanligtvis görs vid fördelningsanalyser, se prop. 2017/18:100 bil. 2, s. 8. 42Se definition i avsnitt 1.5. 43I analyserna utgår vi från kostnaderna för basbehoven 2017, justerade för konsumentprisindex. 44Se bland annat , Barnhushållens ekonomi – resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken 2019, 2019, s. 2019/20:1 utgiftsområde 12, s. 45Se bland annat SCB, Inkomstrapport – individer och hushåll, 2019, s. 47. 46I den här granskningen avgränsas urvalet till helårspersoner med en disponibel inkomst som är skild från 0. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS års ekonomiska och demografiska förhållanden med SCB:s mikrosimuleringsmodell FASIT47.48 På det sättet kan vi framför allt ta hänsyn till höjningen av det allmänna barnbidraget som kom och förändringar inom bostadsbidraget och underhållsstödet som trädde i kraft För att besvara delfråga 2 används i stället SCB:s databas , som är en urvalsbaserad longitudinell individdatabas som omfattar av befolkning. I finns längre tidsserier, ett enhetligt hushållsbegrepp (RTB-familjen) och detaljerade inkomstdata. För den här granskningen har kompletterats med uppgift om flerbarnstillägg från Inkomst- och taxeringsregistret (IoT). Första årgången för är 1991 och senaste 2017. För att besvara delfråga 3 analyseras den framskrivna populationen från med FASIT. För att bedöma träffsäkerheten och kostnadseffektiviteten jämförs nuvarande system med några alternativa utformningar. De alternativa utformningarna inspireras av andra europeiska länders barnbidragssystem. Men de ska inte ses som konkreta förslag på alternativa utformningar, utan de används endast som principiella exempel för att kunna bedöma kostnadseffektiviteten i nuvarande system. I analysen tar vi hänsyn till eventuella arbetsutbudseffekter som en annan utformning av flerbarnstillägget skulle kunna få jämfört med . En utförligare beskrivning av resultatet från simuleringarna redovisas i bilaga 3. En beskrivning av arbetsutbudsmodellen och de teorier som ligger till grund för modellen redovisas i underlagsrapport a. Genomgående i rapporten särredovisas hushåll med sammanboende respektive ensamstående föräldrar och antalet barn i hushållet. Om det finns skillnader mellan kvinnor och män redovisas även det. Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av projektledaren och projektmedarbetarna .