prop · H70375 · 2020-03-10 00:00:00 — Ingen övergödning: I frågan om ingen övergödning fortsätter regeringen arbetet med att minska övergödningen, både genom insatser internationellt och genom att fortsatt stärka lokalt åtgärdsarbete. Vattendelegationerna vid de länsstyrelser som är vattenmyndigheter har beslutat om åtgärds- program –2021. Arbetet med att genomföra programmen pågår på berörda myndigheter. Vidare ges arbetet med att stärka insatser på lokal nivå hög prioritet. Stödet till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) är viktigt för åtgärdsarbete lokalt och regionalt. Regeringen har också reviderat förordningen om lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) (SFS 2017:1299) för att fler projekt ska kunna genomföras för att stärka det lokala åtgärds- arbetet. Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om hållbara vattentjänster som ska föreslå åtgärder som ökar åtgärdstakten för små av- lopp, se över ansvarsreglerna för vatten och avlopp samt föreslå vilken myndighet som ska vägleda tillsyn. Utredningen har remitterats. Regeringen avser att återkomma till med en proposition. Regeringen har vidare tillsatt en utredning som ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete (M 2018:02). Utredaren ska föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av kostnads- effektiva åtgärder. Utredningen ska redovisas . Vidare har arbe- tet med indikatorer utvecklats för att göra redovisningen i budget- propositionen tydligare och för att kunna följa den långsiktiga utveck- lingen. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1, utg.omr. s.110–111) föreslogs omfattande satsningar på att minska övergödningen. Vidare har Havs- och vattenmyndigheten i regleringsbrevet fått i uppdrag att analysera hur uppföljningen av olika åtgärders effekter kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . har i betänkande 2018/19:KU21 angett att förvän- tar sig kraftfulla åtgärder på området och en redovisning av effekterna innan tillkännagivandet kan anses vara slutbehandlat. Regeringen avser att hantera betänkandet om övergödning samt uppdraget till Havs- och vatten- myndigheten vidare när de har redovisats. Punkten står därmed åter som öppen och är inte slutbehandlad. 2019/20:75 Miljö- departementet 2019/20:75 Miljö- departementet om tillsyn över transporter av farligt avfall m.m. Skr. 2015/16:45, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (M 13), 2017/18:75 (M 9) och 2017/18:75 (M 8). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 5 om insamlingsansvar för förpackningar m.m.*: har till- kännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att ansvaret för insamling och återvinning av förpackningar och tidningar även fortsatt ska ligga på producenterna (bet. 2015/16:MJU7 s. 18 f.). Regeringens ambition har varit att kommunalisera insamlingssystemet för att göra det enklare för medborgarna och öka återvinningen. Regering- en gav därför en utredare (2015:A) i uppdrag att föreslå hur det fysiska ansvaret för insamlingen av förpackningsavfall och returpapper från hus- hållen kan överföras från producenterna till kommunerna. Utredaren har i sitt underlag till regeringen (M2016/00921/Ke) tydligt redovisat att en så- dan överföring inte kan ske på ett effektivt sätt utan lagändringar. Rege- ringen har därför tagit initiativ till en dialog med och aktörerna på området för att gemensamt finna en helhetslösning. Miljöministern fick ett förhandlingsmandat för att påbörja diskussioner med riksdagspartierna. inleddes förhand- lingar med flera riksdagspartier för att finna en gemensam långsiktig in- riktning för avfallsområdet. skickades en promemoria, Mer fastighetsnära insamling av förpack- ningsavfall och returpapper – utveckling av producentansvaren, på remiss. Regeringen har i skrivelsen Strategi för Levande städer – politik för en håll- bar stadsutveckling (skr. 2017/18:230) gett viss information om regeringens intentioner på området. Regeringens hantering av tillkännagivandet är redovisad i budgetproposi- tionen (prop. 2019/20:1, utg.omr. 20 s. 76) Regeringen beslutade nya förordningar om producentansvar för förpackningar (SFS 2018:1462) respektive returpapper (SFS 2018:1463). Tillkänna- givandet är därmed slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Prop. 2016/17:1, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (M 31), 2017/18:75 (M 12) och 2018/19:75 (M 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård (bet. 2016/17:MJU1 s. 14). På klimatområdet anser regeringen att en regelbunden uppföljning kan bidra till tydlighet, kontinuitet och långsiktighet i klimatpolitiken. pågår ett ständigt kvalitetssäkringsarbete där utvärde- ringar av tidigare reformer är ett viktigt underlag. Regeringen uppdrog (dir. 2014:165) åt Miljömålsberedningen (M 2010:04) att föreslå ett klimatpolitiskt ramverk som reglerar mål och uppföljning. Miljömålsberedningen lämnade ett delbetänkande om ett klimatpolitiskt ramverk (SOU 2016:21). I delbetänkandet föreslår bered- ningen bland annat ett planerings- och uppföljningssystem för klimatpoli- tiken, med klimatårsredovisningar och klimathandlingsplaner. Dessa kommer att utgöra ett oundgängligt underlag för regeringens redovisning av såväl uppnådda resultat som den långsiktiga utvecklingen gentemot . Regeringen har remitterat Miljömålsberedningens delbetänkan- de. beslutade regeringen om att överlämna propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) till . Propositionen inkluderade förslagen på en klimatlag. antog re- geringens förslag (bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Klimatlagen trädde i kraft . års bud- getproposition kommer regeringen presentera en årlig klimatredovisning. En klimatpolitisk handlingsplan ska presenteras och lämnas till efter det att ordinarie val till har hållits. I samband med budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 20 Bilaga Klimatredovisning) presenterade regeringen en första klimatre- dovisning i enlighet med bestämmelserna i klimatlagen. har i betänkande 2018/19:KU21 angett att det som efterfrågar är en redovisning av resultatet av de statliga insatserna på kli- matområdet och indikatorer som inriktas på resultat innan tillkännagivan- det kan anses vara slutbehandlat. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1, utg.omr. 20, bilaga 1) presenterat en andra klimatredovisning till riks- dagen. Årets klimatredovisning redovisar i mer detalj än fjolårets redovisning bedömningar av resultaten av statliga insatser på klimat- området. har regeringen beslutat om ändring i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag som innebär bland annat att myndigheterna ska redovisa sina resultat i förhållande till de mål som regeringen har angett. Det ändrade kravet gäller och ska tillämpas första gången på årsredovisningar . Regeringen bedömer att det kommer att ge bättre underlag för fram- tida redovisningar av effekterna av regeringens politik. beslutade regeringen regleringsbrev för Natur- vårdsverket för . I regleringsbrevet finns ett återrapporte- ringskrav om att ska redovisa hur verksamheten utveck- lats i syfte att bidra med bra beslutsunderlag, särskilt avseende åtgärder, analysmetoder och beräkning av historiska och prognosticerade effekter samt kostnadseffektivitet, för regeringens arbete med genomförande av det klimatpolitiska ramverket och för att klimatmålen ska nås. Reglerings- brevet innehåller även ett uppdrag om att ska redovisa underlag till den klimatredovisning som regeringen enligt klimatlagen ska lämna till . Vidare ska redovisa en bedömning av hur regeringens budgetproposition samt styrmedel som har beslutats efter påverkar möjligheten att nå de klimatmål 2019/20:75 Miljö- departementet som har antagits av samt en företrädelsevis kvantitativ bedöm- ning av effekten på utsläppen av medel avsatta på de anslag som finan- sierar klimatpolitiska styrmedel. Regeringen bedömer att detta samman- taget innebär bättre förutsättningar för framtida redovisningar av effekter- na av regeringens politik. Regeringen avser att återkomma i denna del. I frågan om ingen övergödning fortsätter regeringen arbetet med att min- ska övergödningen, både genom insatser internationellt och genom att fort- satt stärka lokalt åtgärdsarbete. Vattendelegationerna vid de länsstyrelser som är vattenmyndigheter har beslutat om åtgärdsprogram –2021. Arbetet med att genomföra programmen pågår på berörda myndigheter. Vidare ges arbetet med att stärka insatser på lokal nivå hög prioritet. till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) är viktigt för åtgärdsarbete lokalt Regeringen har också reviderat förordningen om lokala vatten- vårdsprojekt (LOVA) (SFS 2017:1299) för att fler projekt ska kunna ge- nomföras för att stärka det lokala åtgärdsarbetet. att tillsätta en utredning om hållbara vattentjänster (M 2017:02) som ska föreslå åtgärder som ökar åtgärdstakten för små avlopp, se över ansvarsreglerna för vatten och avlopp samt föreslå vilken myndighet som ska vägleda tillsyn. en har remitterats. Regeringen avser att återkomma till med en Regeringen har vidare tillsatt en utredning som ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom att stärka drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete (M 2018:02). Utredaren ska föreslå nya eller för- stärkta styrmedel som leder till ökad användning av kostnadseffektiva Utredningen ska redovisas . Vidare har arbetet med indikatorer utvecklats för att göra redovisningen i budgetpropositionen tydligare och för att kunna följa den långsiktiga utvecklingen. propositionen (prop. 2019/20:1, utg.omr. 110–111) före- slogs vidare omfattande satsningar på att minska övergödningen. har Havs- och vattenmyndigheten i regleringsbrevet fått i uppdrag att analysera hur uppföljningen av olika åtgärders effekter kan förbättras. Uppdraget ska redovisas . har i betänkande 2018/19:KU21 angett att förvän- tar sig kraftfulla åtgärder på området och en redovisning av effekterna innan tillkännagivandet kan anses vara slutbehandlat. hantera betänkandet om övergödning samt uppdraget till Havs- och vatten- myndigheten vidare när de har redovisats. Punkten står därmed åter som öppen och är inte slutbehandlad. 2015/16:169 och motioner från allmänna motionstiden /17, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 14) och 2018/19:75 (M 12). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om hantering av grupper av kemiska ämnen*: har till- kännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om hantering av grupper av kemiska ämnen (bet. 2016/17:MJU7 s. 32). Inom ramen för regeringens uppdrag om en handlingsplan för en giftfri vardag presenterade Kemikalieinspektionen en strategi för att minska användningen av gruppen högfluorerade ämnen, s.k. PFAS, som omfattar ca 3 000 ämnen. Strategin har bl.a. lett till att tillsammans med arbetar på ett förslag till begränsning av PFAS under Reach. Förslaget till begränsning gäller all användning och omfattar ca 200–400 ämnen inom och överlämnades till EU:s kemikaliemyndighet . Ett annat exempel på begränsning av en stor grupp av PFAS-ämnen där varit delaktig är EU:s beslut att begränsa PFOA och ämnen som bryts ned till PFOA. Kemikalieinspektionen har vidare 2016 presenterat förslag på nationell begränsning för brandskum som innehåller PFAS och förslaget bereds inom . Det är önskvärt att EU-lagstiftningens processer för hantering av grupper av ämnen förenklas och att metoder för bedömning tas fram. Det finns inga formella hinder för att hantera ämnen gruppvis, men det har i praktiken visat sig vara svårt. arbetar inom EU för att få till en bättre tillämpning, t.ex. genom det arbete med PFAS respektive PFOA som beskrivs ovan. Användningen av kemiska växtskyddsmedel i privata trädgårdar är ut- bredd och kan innebära risker både för människors hälsa och miljön. Re- geringen vill minska dessa risker och har målsättningen att förbjuda privat användning av kemiska växtskyddsmedel. Kemikalieinspektionens rap- port om begränsning av icke yrkesmässig användning av kemiska växt- skyddsmedel i har remitterats och vidare beredning pågår inom . Den Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Efsa, har inlett ett arbete med att ta fram en vägledning för riskbedömning av kombinations- effekter från exponering för olika kemiska ämnen. Kemikalieinspektionen har uppdaterat en promemoria ”Gruppering av kemiska ämnen inom Reach och CLP”. Projektet genom- fördes i huvudsak som ett led i Kemikalieinspektionens egna åtaganden inom ramen för . Kemikalieinspektionen överlämnade till (Miljö- och ) en redovisning av ett rege- ringsuppdrag om bisfenoler – en kartläggning och analys, som en del- rapport inom Handlingsplanen för en giftfri vardag (M2017/02094/Ke). Inom ramen för arbetet med uppdraget om bisfenoler har myndigheten ut- vecklat en ny metod för att ur ett mycket stort antal ämnen kunna få fram de mest relevanta. Metoden bygger på QSAR, som i sin tur bygger på att vissa delar av en molekyl (vissa strukturelement) kan kopplas ihop med vissa inneboende egenskaper. Metoden är en viktig del i arbetet med att lättare kunna hantera stora grupper av liknande ämnen och hitta dem som har liknande farliga egenskaper. Kemikalieinspektionen har därutöver lämnat in förslag till användningsbegränsning för ”C9-C14 PFCA:s (inkl. deras relaterade ämnen)” till Europeiska kemikaliemyndigheten, Echa. Förslaget omfattar flera hundra ämnen som på detta sätt hanteras i grupp. Förslaget kommer att granskas av Echas två vetenskapliga kommittéer, dels den för riskbedömning och dels den för socioekonomisk analys. 2019/20:75 Miljö- departementet Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 20 s. 49) gett viss information om utvecklingen på om- Regeringen anser att det behövs ett system som tar hänsyn till att kemiska ämnen kan förvärra varandras farliga effekter, så kallade kombinationseffekter eller cocktaileffekter. Regeringen har därför tillsatt en utredning om detta (regeringsbeslut , dir. 2018:25) som ska ta ett helhetsgrepp om risker med grupper och kombinationer av lämnade utredningen sitt betänkande Framtidens kemikaliekontroll – Hantering av kombinationseffekter och gruppvis bedömning av ämnen (SOU 2019:45). Kemikalieinspektionen har tillsammans med myndigheter från nio med- lemsstater samt utarbetat ett förslag till EU-strategi för PFAS – ”Elements for an EU-strategy for PFASs”. Strategin omfattar konkreta för- slag till åtgärder. Strategin har överlämnats till kommissionen Vidare har några medlemsstater, inklusive , vid miljörådet i aviserat att man har för avsikt att ta fram begränsnings- förslag för hela PFAS-gruppen. har också genom EU verkat för ett globalt förbud mot använd- ning av en stor grupp PFOA-besläktade ämnen. parterna till , efter ett förslag från EU, om en begränsning av användning av PFOA och PFOA-relaterade ämnen på Begränsningen omfattar flera hundra ämnen som är besläktade När det gäller användning av kemiska växtskyddsmedel har Regerings- kansliet remitterat en promemoria med förslag till författningsändringar på Författningsändringarna beräknas kunna träda i kraft i mitten av Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /17, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 18) och 2018/19:75 (M 13). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om reformering av strandskyddet*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om reformering av strandskyddet (bet. 2016/17:MJU9 s. 23 f.). Det har gjorts ett flertal ändringar i strand- skyddslagstiftningen i syfte att skapa ett ändamålsenligt strandskydd som beaktar behovet av utveckling, särskilt av landsbygden, som ett långsiktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyras. ändring med bl.a. nya regler om områden för landsbygdsutveck- ling i strandnära lägen – de s.k. LIS-reglerna – innebar att möjligheterna till dispens och upphävande av strandskyddet i syfte att underlätta lands- Vidare ändrades beslutsrätten så att den i större utsträckning flyttades till kommunerna. 2014 tillkom dessutom en regel som gör det lättare att upphäva strandskyddet vid små sjöar och och redovisade en utvär- dering av ändringar av strandskyddsreglerna. Myndigheterna an- förde bl.a. att det var för tidigt att avgöra om den s.k. LIS-reformen hade lett till landsbygdsutveckling. Regeringen beslutade (M2017/00778/Nm) att uppdra åt att se över reglerna om landsbygdsutveckling i strand- nära läge i och (2010:900). Naturvårds- verket redovisade uppdraget (M2017/02054/Nm) och föreslog då vissa förändringar i LIS-reglerna. redo- visning innebär att systemet med LIS-områden utvecklas så att avgräns- ningen inte längre ska behöva vara ”begränsad”, de ska kunna införas i närheten av mindre tätorter, kraven sänks på att en åtgärd ska bidra till landsbygdsutvecklingen för att dispens ska kunna ges och de särskilda skälen för dispens från strandskyddet breddas. LIS-områden ska dock även i fortsättningen pekas ut i kommunernas översiktsplaner. Inom ramen för denna remittering gavs remissinstanserna även möjlighet att inkomma med kompletterande förslag till åtgärder (t.ex. författningsändringar) när det gäller att utöka möjligheterna att bygga permanentbostäder för landsbygdsutveckling i strandnära lägen i områden med god tillgång till stränder som de värden som strandskyddet syftar till inte äventyras. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag att se över strandskyddet (dir. 2019:41). Uppdraget innebär att ut- redaren ska föreslå författningsändringar och andra åtgärder som medför att strandskyddet görs om i grunden genom en ökad differentiering som tar hänsyn till att tillgången till sjöar och stränder varierar i landet, liksom befolkningstäthet och exploateringstryck. I kommittédirektiven anges bl.a. att det ska bli betydligt enklare att bygga strandnära i landsbygdsområden. Vidare anges att de förslag som lämnas ska syfta till att dels förbättra för- utsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck, dels bibehålla eller om behov finns förstärka strandskyddet för att värna obrutna strandlinjer, den allemansrättsliga tillgängligheten och miljön i starkt exploaterade områden. Därutöver framhålls att det lokala inflytandet ska öka. Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /17, bet. 2016/17:MJU22 redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 24) och 2018/19:75 (M 14). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om tillståndsprocesser*: har tillkännagett för regering- en att ställer sig bakom det som utskottet anför om förenklade och förkortade tillståndsprocesser (bet. 2016/17:MJU22 s. 16). Se även punkt M 15 och M 26. fick en utredare i uppdrag att utreda de aktuella frågorna. Uppdraget redovisades i promemorian Anpassad miljöprövning för en grön omställning (Ds 2018:38). 2019/20:75 Miljö- departementet med att ta hand om slutsatserna och förslagen i utredningen. har gett i uppdrag till länsstyrelserna och att bidra till en sammanhållen statistikredovisning. i uppdrag att förbereda så att myndigheten kan ansvara för att ta emot, sammanställa, analysera och presentera den statistik som övriga myndigheter bidragit med. Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:200, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 33) och 2018/19:75 (M 16). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om verksamheter som kan antas medföra en betydande miljöpå- verkan ska miljöbedömas m.m.*: har tillkännagett för regering- en vad utskottet anför om att det svenska regelverket för vilka verksam- heter och åtgärder som kan eller inte kan antas ha betydande miljöpåver- kan ska anpassas till MKB-direktivets bestämmelser i direktivets lydelse enligt ändringsdirektivet (bet. 2017/18:MJU5 s. 29 f.). har haft i uppdrag av regeringen att se över förteckningen över verksamheter och åtgärder som enligt vad regeringen har föreskrivit ska antas medföra en betydande miljöpåverkan. Naturvårds- verket redovisade uppdraget (M2017/03195/R). Na- turvårdsverket har i sitt arbete haft som utgångspunkt att det inte ska ställas mer långtgående krav på verksamhetsutövare än vad som följer av MKB- direktivet, om det inte är motiverat för att uppnå ett tillräckligt miljöskydd och vidare att ett önskvärt resultat är att regelverket ska vara enkelt att tillämpa. redovisning har remitterats. Remisstiden löpte ut . Arbetet med beredning av förordningsändringarna utifrån förslag pågår. Remissvar har sammanställts och arbetet med förordningsändringar har påbörjats och förväntas kunna slut- föras . De frågor som tar upp kommer att behandlas inom ramen för det ärendet. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 5 om utvärdering av den nya lagstiftningen*: har till- kännagett för regeringen det som utskottet anför om utvärdering av den nya lagstiftningen (bet. 2017/18:MJU5 s. 34 f.). Arbetet med planering av en utvärdering har inletts. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 3 och 5. Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård 2017/18:1 och motioner från allmänna motionstiden /18, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 41) och 2018/19:75 (M 18). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om annullering av utsläppsenheter som har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser: Regeringen begärde i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 20 s. 9 och 96– 97)bemyndigande att annullera innehav av förvärva- de Kyotoenheter från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Det gäller Kyotoenheter som har förvärvat från klimatprojekt utomlands genom Programmet för internationella klimatinsatser som finansieras genom anslag 1:12. biföll regeringens begäran. Regeringen beslutade att uppdra åt Energimyndig- heten att genomföra annulleringen av innehav av förvärvade Kyotoenheter från Kyotoprotokollets första åtagandeperiod. Energimyn- digheten redovisade uppdraget (M2017/00821/Kl). Re- geringen har föreslagit i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 20 s. 108) att annullera de Kyotoenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och som har levererats –2016. Kyotoenheterna har förvärvats genom program för internationella klimatinsatser. biföll regeringens begäran. Re- geringen uppdrog åt att ge- nomföra annulleringen av de utsläppsenheter som har genererats under Kyotoprotokollets första åtagandeperiod samt de som genererats under den andra åtagandeperioden och har levererats –2016. Energi- myndigheten redovisade att uppdraget var genomfört. Regeringen föreslog i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20 s. 98) att annullera de Kyotoenheter som har genererats under Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod och som har levererats . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2019/20:MJU1, rskr. 2019/20:122). Regeringen redovisade (prop. 2019/20:1 utg.omr. 20 s. 89) att som princip bör fortsätta bidra till en ökad ambitionsnivå genom att annullera överskott av utsläppsenheter som har utfärdats under Kyoto- protokollet för att minska utsläppsutrymmet. Punkten är inte slutbe- handlad. Motioner från allmänna motionstiden /18, bet. 2017/18:MJU11 redovisad, se skr. 2018/19:75 (M 19). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om avancerad vattenrening*: har tillkännagett för re- geringen det som utskottet anför om att främja utvecklingen av avancerad vattenrening och om att utreda om det bör införas krav på avancerad vattenrening vid de reningsverk där sådana krav ger störst miljönytta (bet. 2017/18:MJU11 s. 30 f.). Regeringen planerar ingen utredning. När resultatet från nedanstående satsningar har kommit in avser regeringen att återkomma i frågan. har i ett regeringsuppdrag som inkom till regeringen gått igenom tillgängliga tekniker för avancerad rening. Installa- tion av utrustning för avancerad rening är kostsam. 2019/20:75 Miljö- departementet