prop · H703130 · 2020-05-28 00:00:00 — ∙att förvalta fondmedlen på ett sätt som möter nuvarande och framtida generationers behov genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande. Premiepensionssystemets förvalsalternativ (AP7 Såfa) är en individuali- serad långsiktig pensionslösning avsedd för ett livslångt sparande. gin i AP7 Såfa utgår ifrån att premiepensionen endast är en liten del av den totala allmänna pensionen och att den övriga delen (inkomstpensionen) följer inkomstutvecklingen i den svenska ekonomin. Det innebär att risken i AP7 Såfa är hög när man är ung och har långt kvar till pension och succesivt trappas ner i takt med stigande ålder (från ). AP7 Aktiefond, som är en diversifierad globalfond med riskhöjande inslag och tydlig ESG-profil, som står för risktagandet i AP7 Såfa. höjande inslagen utgörs av flera delar och syftar till att jämna ut risk- tagandet och som ett instrument att öka risk och förväntad avkastning till en nivå som tillgodoser pensionslösningens övergripande mål. De riskhöjande inslagen utgörs bl.a. av hävstång, en ökad allokering till tillväxtmarknadsaktier och mindre bolag, samt olika former av riskpremieexponeringar. har användningen av hävstång minskats till förmån för övriga riskhöjande komponenter. AP7 Såfa är en åldersanpassad portfölj med en kombination av AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. AP7 Aktiefond har en global inriktning. Nya riktlinjer för placeringsverksamheten infördes i syfte att förenkla beslut och förtydliga riskuppdelning. Förändringarna innebar att AP7 Aktiefonds jämförelseindex ändrades till det globala aktie- indexet MSCI All Country World Index (Gross) och att styrelsen har dele- gerat ett riskmandat som innebär att marknadsrisken i fonden tillåts vara inom intervallet 0,9–1,6 gånger marknadsrisken i detta jämförelseindex30. Som ett led i utvecklingen av förvaltningsmodellen och förvalsalternativet sker också en kontinuerlig utveckling av riskramverket för AP7 Aktiefond, vars syfte är att hantera de negativa effekterna av eventuella breda ned- gångar på de globala aktiemarknaderna. Målet för AP7 Såfa är dels att generera en avkastning som överstiger premiepensionsindex, dels att ett kontinuerligt sparande i AP7 Såfa ska ge en långsiktig överavkastning i förhållande till den statliga inkomst- pensionen om 2–. –2019 upp- gick den kapitalviktade avkastningen för AP7 Såfa till , vilket är högre än inkomstpensionens utveckling (3,). AP7 Såfa har därmed uppnått sitt kompletterande avkastningsmål. Sjunde AP-fondens avkastning har överträffat premiepensionsindex avkastning, trots att fondens för- valtning –styrdes av bestämmelser som innebar att risken skulle vara lägre än för genomsnittet av de privata fond- erna (vilket, allt annat lika, begränsar möjligheterna till högre avkastning). Sjunde AP-fonden har fortsatt implementeringen av den nya förvaltningsmodellen och strategiska portföljen, vilket innebar en ökad diversifiering med exponering mot fler aktie- och tillgångsslag, som bl.a. tillväxtmarknader och småbolag, i syfte att sänka den totala risknivån och spridningen i utfall mellan olika pensionssparare. var det fortsatt stora inflöden till Sjunde AP-fonden (58,) på grund av att sparare bytte till Sjunde AP-fonden från fonder som exkluderats från , men även på grund av det årliga inflödet av pensionsrätter. Vid utgången av 2019 förvaltade Sjunde AP-fonden (av medlen i premiepensionssystemet) för ungefär 4,9 miljoner pensions- sparare. Av beloppet uppgick AP7 Aktiefond till och AP7 Räntefond till . har Sjunde AP- fondens andel av det totala premiepensionssystemet ökat med totalt . 30Uttryckt som Relativ Value at Risk (VaR). 2019/20:130 Målet för AP7 Såfa är att avkastningen ska vara minst lika bra som den genomsnittliga avkastningen för de privata fonderna på Pensionsmyndig- hetens fondtorg. Sedan den nuvarande förvaltningsmodellen infördes och uppgår avkastningen i AP7 Såfa till , jämfört med de privata fondernas avkastning om (se tabell 6.11). Avkastningen i det statliga förvalsalternativet var därmed nästan dubbelt så hög jämfört med de privata alternativen . var avkastningen , vilket är betydligt högre än de privata alternativen vars avkastning uppgick till . Tabell 6.11 Utveckling för förvalsalternativet AP7 Såfa –2019 och 2001–2019 (procent) AP7 (PSF och SÅFA)1 Not 1: Utgörs av PSF (Premiesparfonden) januari 2001−maj 2010 och SÅFA maj 2010−december 2019. Not 2: I SEK men inte valutasäkrad. Genomsnittlig avkastning för fonderna i premiepensionssystemet (exklusive Sjunde AP-fondens produkter). Not 3: Geometriskt snitt av den årliga avkastningen den 24 maj 2010−31 . Källa: bilaga 9 (grunddata från och Sjunde AP-fondens årsredovisning) Sjunde AP-fonden använder, i hög grad, s.k. overlay-strategier (derivat- baserade mandat som inte binder kapital) baserade på indexbaserade delkomponenter. Det innebär att den aktiva förvaltningen främst drivs genom att i olika grad förändra exponeringen mot de underliggande delkomponenterna. Denna allokeringsstrategi innebär att merparten av det förvaltade kapitalet investeras i indexmandat men att fondens totala riskexponering löpande ses över och förändras beroende på marknads- förutsättningarna. var av kapitalet i fond och av kapitalet i placerat i indexbaserade strategier. Sjunde AP-fonden har utvecklat sin förvaltningsmodell och presenterade fonden en ny strategisk portfölj som ska genomföras stegvis fram . Den aktiva avkastningen efter kostnader var positiv för AP7 Aktiefond med 263 baspunkter och 61 bas- punkter i genomsnitt –2019. Målet för räntefonden är att avkastningen ska motsvara avkastningen för fondens jämförelseindex. Den aktiva avkastningen för AP7 Räntefond var 0 baspunkter och -6 baspunkter i genomsnitt –2019. AP7 Aktiefond har en global inriktning och styrelsen beslutade att ersätta det tidigare normvärdet om globala aktier och 4 pro- cent onoterade aktier med riskintervall för respektive portfölj. Nuvarande riskintervall är som andel av totalportföljen: globala aktier 90–135 pro- cent, tillväxtmarknader 2–, faktorpremier 3–, små- bolag 1–, private equity (riskkapital) 1–och alterna- tiva strategier 0–. Aktiefonden har även aktiv förvaltning på utvalda marknader med fokus på kort till medellång sikt. Vid slut uppgick det förvaltade Skr. 2019/20:130 kapitalet till (418,året innan). Fondens totalavkastning uppgick (-3,0 pro- cent året innan). Målet för AP7 Aktiefond är att vid den valda risknivån uppnå en lång- siktigt hög avkastning som överträffar avkastningen för jämförelseindex. Fonden förvaltas aktivt med tydlig hållbarhetsprofil och har följande strategi: ∙Placering av tillgångar i globala aktier med bred geografisk och branschmässig spridning, och aktierelaterade derivatinstrument som höjer förväntad avkastning och risk – globalportfölj. ∙Ökad riskspridning genom att vikta om och lägga till fler tillgångsslag och investeringsstrategier – diversifiering. ∙Anpassning av fondens risknivå och riskinnehåll med hjälp av en systematisk riskhantering – riskramverk. fortsatte utvecklingsarbetet för att öka riskspridningen i AP7 Aktiefond och sänka den totala risknivån genom att göra fonden mindre beroende av exponeringar mot stora och medelstora bolag till förmån för exponeringar mot småbolag, tillväxtmarknader och risk- . Tillämpning av hävstång i förvaltningen gör att placeringsutrymmet är större än fondkapitalet. AP7 Aktiefonds hävstångsnivå uppgick vid utgången av . Avkastning efter kostnader AP7 Aktiefond (procent ) -3,0 -3,3 -0,3 Källa: Sjunde AP-fondens årsredovisning Totalavkastningen för AP7 Aktiefond var , vilket var bättre än jämförelseindex (tabell 612). utvecklingen förklaras av en stark uppgång på den globala Det förvaltade kapitalet i uppgick till 57,5 miljarder kronor vid slut (41,året innan). uppgick avkastningen till -0,, vilket också var vad jämförelse- index uppgick till (tabell 6.13). För AP7 Räntefond har Sjunde fastställt målet att fondens avkastning minst ska motsvara avkastningen för jämförelseindex, ränteindex HMT74 (indexet utgörs av svenska stats- obligationer och säkerställda obligationer med en genomsnittlig duration Utifrån målet har Sjunde beslutat om ränte- fondens strategiska inriktning. Strategin är att placera fondens tillgångar i svenska ränterelaterade finansiella instrument med låg kreditrisk så att den 2019/20:130 genomsnittliga räntebindningstiden normalt är två till . Placeringarna görs genom intern förvaltning och har huvudsakligen gjorts i enlighet med fondens jämförelseindex. Detta innebär att placeringarna vid slut i huvudsak utgjordes av svenska statsobligationer och svenska säkerställda obligationer. Den modifierade durationen i portföljen var vid utgången av 2019. Tabell 6.13 Avkastning efter kostnader AP7 Räntefond (procent ) -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 Källa: Sjunde AP-fondens årsredovisning uppgick Sjunde AP-fondens intäkter av rörelsen till (446,året innan). Intäkterna kommer från de avgifter som spararna betalar för att Sjunde AP-fonden förvaltar deras premiepension. De ökade intäkterna beror på att det förvaltade kapitalet har ökat . Kostnaderna, inklusive räntenetto, uppgick till (231,året innan). Resultatet för myndigheten blev således (215,året innan). Det balanserade resultatet vid slut var (året innan). Förvaltningsavgifterna för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond uppgick till respektive av förvaltat kapital (0,året innan). Detta kan jämföras med att den genomsnittliga förvaltningsavgiften för de omkring 500 fonder som ingick i premiepen- sionssystemet vid slut var . Förvaltningsavgifterna för AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond har sänkts i flera steg –2019. Sjunde AP-fondens bedöm- ning är att avgifterna kommer att kunna fortsätta sänkas, men att detta kommer att ske i en något lägre takt . sänktes förvaltningsavgiften för AP7 Aktiefond från . I Sjunde AP-fonden förekommer ingen rörlig ersättning till anställda. Antalet tillsvidareanställda ökade med två personer och vid utgången av 2019 var de 36 personer, varav 17 kvinnor. Ägarstyrningsarbetet hos Sjunde AP-fonden präglas av perspektivet som universell ägare. Fonden investerar i hela den globala aktiemarknaden och bidrar som en aktiv ägare till lösningar på systemkritiska hållbarhets- problem, snarare än att undvika dem. Med utgångspunkt i den norm- baserade värdegrunden bedriver fonden påverkan genom röstning, bolags- dialog, svartlistning och domstolsprocesser. har tema Klimatlobbying avslutats. Sjunde AP-fonden har Skr. 2019/20:130 som temat har pågått etablerat företags klimatlobbying som en internationell hållbarhetsfråga genom investerarsamarbeten, aktieägarmotioner och påtryckningsdialoger. Som ett resultat av temat har ett arbete inletts för att upprätta en global företagsstandard för ansvarsfull klimatlobbying, vilket ännu inte finns. Ett nytt tema med fokus på klimatomställningen med början 2020 har beslutats. Temat hållbar effektmättning som löper till slutet av 2021 fortsätter, liksom temat om arbetsvillkor i gröna näringar som avslutas . Sjunde AP-fonden arbetar utifrån principen om tre försvarslinjer, vilket innebär att verksamhetens risker ägs och kontrolleras av verksamheten själv, och att det riskarbete som utförs i verksamheten följs upp av fondens oberoende funktioner för risk och regelefterlevnad. Verksamheten ansvarar för de risker som är förknippade med den verk- samhet som bedrivs, inklusive risker som uppstår i förhållande till externa samarbetspartners och utkontrakterad verksamhet. Identifierade risker kontrolleras, följs upp och rapporteras i enlighet med fastställd rapporteringsstruktur. För beredning av frågor som rör risker i verksam- heten finns en särskild riskhanteringskommitté som består av regelverks- ansvarig, riskansvarig, ansvarig middle office, chefen för förvaltningen och chefen för administrationen. I riskhanteringskommittén behandlas frågor kopplade till riskhanteringen och utvecklingen av Sjunde AP- fondens riskramverk samt beredning av riskfrågor för ledningsgruppen, revisionsutskottet och styrelsen. Fondens internrevisorer rapporterar till styrelsen. Styrelsens revisions- utskott följer löpande upp att fonden vidtar åtgärder med anledning av iakttagelser från intern- och externrevisorer. Funktionerna för risk, regel- efterlevnad och internrevision arbetar riskbaserat och tar fram för- slag till kontrollplan för verksamheten, baserat på riskanalys. Kontroll- planerna fastställs av fondens styrelse. har Sjunde AP-fondens lednings- och styrningsformer utvecklats. Ansvariga för kontrollfunk- tionerna har också arbetat med att analysera konsekvenserna av de utred- ningsförslag när det gäller reformering av premiepensionssystemet som har lagts fram . 2019/20:130 7 Vissa ytterligare ändringar av Första–Fjärde AP-fonderna Sammanfattning: trädde vissa ytterligare ändringar i Första–Fjärde AP-fondernas placeringsregler i kraft. De ändringarna förväntas öka kostnadseffektiviteten, avkastningsmöjligheten och lång- siktigheten när det gäller placeringar i illikvida tillgångar. har Första–Fjärde AP-fonderna nya alloke- ringsmandat. För att öka kostnadseffektiviteten, avkastningsmöjligheterna och långsiktigheten inom allokeringsmandatet illikvida tillgångar samt ge Första–Fjärde AP-fonderna liknande förutsättningar som andra jämförbara institutionella investerare har beslutat om ytterligare ändringar i AP-fondernas placeringsregler. Ändringarna innebär i huvudsak ett tydliggörande att Första–Fjärde AP- fonderna får göra saminvesteringar i onoterade företag genom onoterade riskkapitalföretag och att AP-fonderna inte får ta på sig det operativa företagsledningsansvaret i dessa riskkapitalföretag. Röstandels- begränsningen har höjts från till av röstetalet för samtliga aktier eller andra andelar i riskkapitalföretaget. Vidare får AP- fonderna göra sidoinvesteringar i ett onoterat företag tillsammans med en fond som de investerat i och som också investerat i företaget. Första–Fjärde AP-fonderna får även behålla ett innehav av aktier eller andra andelar som överstiger av röstetalet för samtliga aktier eller andra andelar i företaget vid notering av fastighetsbolag eller riskkapitalföretag som en AP-fond innehar aktier eller andra andelar i före noteringen. Innehav i noterade fastighetsbolag får inte utökas så länge innehavet överstiger det som gäller enligt begränsningsregeln. Vid innehav i noterade riskkapital- företag ska den del av innehavet som överstiger begränsningen avvecklas så snart det är lämpligt med hänsyn till marknadsförhållandena. Första–Fjärde AP-fonderna får göra investeringar i obligationer och andra fordringsrätter som inte är utgivna för allmän omsättning indirekt genom placeringar i fonder eller riskkapitalföretag och får ge lån till fastighets- bolag och onoterade riskkapitalföretag som de innehar aktier eller andra andelar i. Lagändringarna trädde i kraft . Process för prövning av sidouppdrag för Regeringens bedömning: I syfte att värna om förtroendet för pensions- systemet och AP-fonderna bör alla styrelseledamöter i AP-fonderna på förhand informera sin styrelseordförande om nya uppdrag. Om ord- föranden är tveksam när det gäller lämpligheten av ett uppdrag kan frågan lämnas vidare till . Innan en styrelseord- förande åtar sig ett nytt uppdrag bör informeras. Skälen för regeringens bedömning: Som förvaltare av allmänna pensionsmedel är det viktigt att AP-fonderna har allmänhetens förtroende. Det får därmed inte finnas några som helst misstankar om att enskilda styrelseledamöter eller tjänstemän agerar utifrån annat än målet om att fondmedlen ska förvaltas så att de blir till största möjliga nytta för inkomstpensionssystemet. Det är också viktigt att styrelseledamöter i dessa fonder allmänt uppfattas som oberoende och oförhindrade att fatta beslut i enlighet med målet. Varje enskild styrelseledamot ansvarar för att detta förtroende upprätthålls. Den som har ett styrelseuppdrag i en AP- fond måste således agera på ett sådant sätt att förtroendet för fonderna värnas. Detta innebär dock inte att en ledamot inte kan ha styrelseuppgifter i närliggande verksamhet. Engagemang i närliggande verksamhet kan i många fall bidra till bredare kunskap och bättre förutsättningar kring beslutsfattandet. Ledamöter förutsättas ha förmåga att identifiera när jäv eller risk för förtroendeskada uppstår och agera i enlighet därmed. I regeringens skrivelse Redovisning av AP-fondernas verksamhet (skr. 2016/17:130) tydliggjordes processen för prövning av sido- uppdrag för styrelseledamöter. Processen innebär att styrelseledamoten på förhand ska informera sin styrelseordförande innan han eller hon åtar sig ett nytt uppdrag. Om en ordförande i något fall är tveksam kring lämpligheten av ett uppdrag kan frågan lämnas vidare till Finansdeparte- ment. Innan styrelseordförande åtar sig ett nytt uppdrag ska han eller hon informera om detta. Ledamöter i AP-fonderna förordnas i taget. Förordnanden beslutas efter det att regeringen fastställt fondernas resultat- och balansräkningar . utvärderas samtliga styrelseledamöter (50 stycken) bl.a. efter dialog med styrelseordföranden i respektive AP-fond. Regeringens bedömning: Det är positivt att Första–Fjärde AP-fonderna ytterligare har stärkt samarbetet mellan fonderna och att Sjunde AP-fonden och inom vissa områden även nu ingår i samarbetet. Fonderna bör fortsätta arbetet med att identifiera konstruktiva samverkansmöjligheter och aktivt arbeta med att genom- föra de samarbetsprojekt som inte äventyrar fondernas självständighet och diversifiering av förvaltningsmodellerna. utformat samarbete bidrar till ökad kostnadseffektivitet. 2019/20:130 Skälen för regeringens bedömning: Regeringen har i tidigare års skrivelser påtalat vikten av att AP-fonderna gemensamt fortsätter att utveckla samverkan mellan fonderna för att ytterligare sänka kostnaderna och förbättra förvaltningen av buffertkapitalet. Regeringen har betonat att ett samarbete endast bör ske om det inte har negativa konsekvenser för självständigheten i förvaltningen och därmed diversi- fieringen av förvaltningsmodellerna. Första–Fjärde AP-fonderna inrättade 2007. Syftet med rådet är att utifrån fondernas uppdrag och gemensamma värdegrund åstadkomma förbättringar på miljö- och etik- området. driver reaktiva och proaktiva dialoger inom bl.a. mänskliga rättigheter, klimat och miljö. Rådet arbetar också för att mot- verka korruption, samt med sektorspecifika projekt inom bl.a. gruv- industrin och odling av palmolja, tobak och kakao. har Etik- rådet bl.a. genomfört ca 300 bolagsdialoger samt förebyggande arbete i form av olika branschprojekt och internationella initiativ. har i ett flertal fall engagerat sig i utländska bolag , bl.a. i samband med en gruvdammsolycka i . gjordes ett genombrott i dialogerna med gruvbolagen efter att , tillsammans med andra investerare, tagit fram en global öppen databas som kan bidra till transparens kring bolagens avfallsdammar och ansvarstagande. Ett annat projekt genomförde var att sammanföra svenska banker med tillsyns- och rättsvårdande myndigheter för att utöka och förbättra samarbetet i arbetet mot penningtvätt och ekonomisk brottslighet. AP-fonderna deltar även i investerarsamarbetet Climate Action 100+ där dialoger med bl.a. oljebolag som och fordonstillverkare som och har varit framgångsrika när det gäller att sätta mål för att minska koldioxidutsläppen. Samarbetet mellan AP-fonderna utanför investeringsverksamheten har utvecklats och sker inom nio samverkansgrupper (se figur 7.1), där fonderna bl.a. för dialoger kring etik- och hållbarhetsarbetet, utför gemensam upphandling av administrativa funktioner och arbetar för för- bättrat kompetensutbyte. deltar även Sjunde AP-fonden i sam- arbetet och inom vissa områden även . (samlande organet för (samarbete för dialog (regelverk, diarie, (system, depåbank, Resultatet av samverkansarbetet ska öka kostnadseffektiviteten för AP- Skr. 2019/20:130 fonderna utan att påverka självständighet och diversifiering av respektive förvaltningsmodeller. har AP-fonderna bl.a. gjort gemensam marknads- och behovsanalys angående systemstöd inför kommande upphandling av it- stöd. Vidare har fonderna samverkat när det gäller hantering av frågor relaterade till brexit och kring strävan efter ökad transparens i rapportering från förvaltare av onoterade tillgångar. En utmaning är investeringar i onoterade tillgångar som i regel är mindre genomlysta och som oftast görs via fonder. Inom HR-området har AP-fonderna samverkat inom krisorganisation och krisarbete, strategisk kompetensutveckling, arbetsmiljö och rekryte- ring. Ytterligare exempel är offentliga upphandlingar avseende intern- revisionstjänster, kvalificerade juristtjänster, telefoni och datacenter. har även ett nytt samarbetsforum, Innovationsforumet, startats. Forumet, som sträcker sig över flera grupper och med input från förvalt- ningen, är ett initiativ för att möta framtidens krav på tekniska lösningar som effektiviserar AP-fondernas verksamhet bl.a. genom trendspaning inom teknologi. har AP-fonderna ytterligare formaliserat samarbetet genom bildandet av ett samverkansråd. består av fondernas administrativa chefer eller motsvarande och rådet rapporterar till fondernas verkställande direktörer. har tagit fram en styrmodell och plattform för samverkan och samarbetet inom respektive grupp löper på väl. Rådet arrangerar en samverkansdag för att tillsammans identifiera nya samarbetsområden. har samverkansrådet ytterligare konkretiserat och formaliserat samverkan i enlighet med styrmodellen som är fastslagen av fondernas verkställande direktörer. Regeringen välkomnar den samverkan som AP-fonderna har haft och anser att fonderna bör fortsätta arbetet med att identifiera konstruktiva samverkansmöjligheter och aktivt arbeta med att genomföra de samverkansprojekt som inte äventyrar fondernas självständighet. Regeringens bedömning: Det är av stor vikt att AP-fonderna har god intern styrning och kontroll. Revisorernas arbete bidrar till att säker- ställa förtroendet för AP-fonderna och pensionssystemet. Revisionen innehåller inte några väsentliga iakttagelser. Revisorerna konstaterar att AP-fonderna har bra rutiner och processer kring it-miljön. Observationer på området är mindre noteringar som inte påverkar möjligheterna att i revisionen av redovisningen förlita sig på systemen. Sammanfattningsvis konstaterar revisorerna att verksamheten inom AP-fonderna bedrivs inom ramen för de riktlinjer som beslutats av respektive styrelse. Samarbetet med ledningar och styrelser har funge- rat väl. 2019/20:130 Skälen för regeringens bedömning: Revisionen av AP-fonderna om- fattar årsredovisningar samt styrelsens och den verkställande direktörens förvaltning. Granskningen har utförts och rapporterats med tillämpning av svensk lag, och 100, till respektive fonds styrelse. har AP-fondernas redovisningsramverk varit oförändrat. Revisionen har utgått från riskanalysen där väsentliga poster utvärderas utifrån risken för fel i den finansiella rapporteringen. Analysen har resul- terat i fokus på följde områden: ∙Värdering och existens av onoterade innehav. ∙Värdering och existens av noterade innehav. ∙Klassificering i resultat- och balansräkningar. Vid granskning har inga väsentliga avvikelser noterats. Revisorerna kon- staterar att verksamheten inom AP-fonderna bedrivs inom de riktlinjer som beslutats av respektive styrelse. Revisorernas generella slutsats är att de granskade kontroller och processer som ledningarna har arbetat fram fungerar tillfredsställande. Kontroller avseende den finansiella rapporte- ringen är till övervägande del standardiserade och formaliserade. Revisorernas granskning har visat att AP-fonderna har etablerade rutiner för kontroll och uppföljning inom finansiell rapportering som samman- taget anses vara av en formaliserad till systematiserad mognadsgrad. Revisorerna har en femgradig skala med olika nivåer för kontrollmiljö (se figur 7.2).