prop · H80360 · 2020-12-17 00:00:00 — Det är av stor vikt att bl.a. forskningsresultat kan skyddas strategiskt, så att svensk konkurrenskraft och nyttogörandet av svenska innovationer kan fortsätta att öka. För att åstadkomma en sådan utveckling behöver forskare och entreprenörer medvetandegöras om vilka immateriella tillgångar som man besitter, och medvetet välja att hantera dessa tillgångar strategiskt. På så sätt skulle den strategiska hanteringen av immateriella tillgångar under innovationsprocessen kunna öka och forskningen i större utsträckning omvandlas till innovationer som kommer samhället till nytta. Frågan bereds i . 15.1.6Fordonsstrategisk forskning och innovation ska bli ett fossilfritt föregångsland. För att uppnå en fossilfri och hållbar transportsektor som utgör en permanent världsutställning för håll- bara lösningar krävs en genomgripande förändring. Fordonsindustrin har tillsammans med akademi och offentlig sektor en central roll för att ska klara denna omställning. Covid-19-pandemin har drabbat industrin hårt och påverkan på ekonomin är betydande. Fordonsindustrin behöver hantera effekterna av pandemin parallellt med pågående teknik- skifte och omvandling. Två nyckelfaktorer för att behålla fordonsindustrins konkurrenskraft på både kort och lång sikt är att investera i forskning, utveckling och inno- vation utifrån framtidens lösningar samt att säkra kompetensförsörjningen. Programmet Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) är en avtalsreglerad samverkan mellan fordonsindustrin och staten genom , och . Programmet bidrar till innovationseffekter inom transportområdet och kompetenstillförsel ge- nom FFI-finansierade doktorander som kontinuerligt förbättrar industrins förmåga att initiera och omsätta forskningsprojekt till praktik. FFI möjlig- gör också storskaliga tester och demonstration som bidrar till att fortare och mer effektivt hitta lösningar på komplexa samhällsutmaningar. Detta bidrar samlat till att industrin fortsatt investerar i forskning och innovation i och bidrar till kompetensförsörjning. Programmet har en viktig roll i att fortsätta bidra till den forskning och kompetens- försörjning som behövs för framtidens transportsystem samt för att möta nuvarande och framtida samhällsutmaningar inom området. Svenska underleverantörer till fordonsindustrin spelar en viktig roll i omställningen till ett hållbart samhälle. Hela leverantörskedjan behöver bidra samt ta del av den forskning och innovation som sker inom FFI. Programmet fordonsstrategisk forskning och innovation fortsätter som ett avtalsreglerat program för samverkan i enlighet med beslut i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:05) samt uppdrag (N2012/1049) med oförändrad ambitionsnivå. Därutöver har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att programmet förstärks genom en särskild satsning riktad mot stöd till forskning, utveckling och marknadsintroduktion för arbetsmaskiner. 2020/21:60 15.2 Universitet och högskolor utgör en viktig del av Universitet och högskolor spelar en viktig roll för nyttiggörande av fors- kningsbaserad kunskap och är därmed en vital del av det svenska systemet för innovationsstöd. Lärosätenas del i systemet består bl.a. av innovations- kontor och holdingbolag men innovationsstöd kan också finnas organi- serat i andra delar av lärosätenas verksamhet. Innovationskontor för att öka det kommersiella nyttiggörandet finns det 13 innovationskontor inrättade vid 16 lärosäten. Innova- tionskontoren ska underlätta nyttiggörande av forskningsresultat och riktar sig till forskare, studenter och andra anställda vid lärosätena. Verksam- heten vid kontoren varierar men alla erbjuder någon form av allmän affärs- rådgivning till forskare, studenter och anställda. De befintliga innovations- kontoren har ett visst ansvar att bistå högskolor som inte har något eget innovationskontor. Flera lärosäten har dock i olika sammanhang framfört att det kan vara svårt att utan ett eget innovationskontor få tillräcklig till- gång till de tjänster som kontoren erbjuder. Holdingbolag skapar förutsättningar för kommersialisering och risktagande Holdingbolagen är statligt helägda bolag som förvaltas av universitet och högskolor. Holdingbolagen äger, förvaltar och säljer aktier i hel- eller del- ägda bolag vars uppgift är att bedriva forskning och utvecklingsverksam- het för kommersialisering och verkar i ett tidigare investeringsskede än andra statliga finansieringsaktörer. Bolagen möjliggör ett mer aktivt kommersialiseringsarbete. Regeringen har beslutat om nya riktlinjer för statliga universitets och högskolors förvaltning av holding- bolag, som bl.a. förtydligar styrnings- och rapporteringskedjan mellan holdingbolag, lärosäte och regering. Holdingbolagen varierar kraftigt i storlek och tillgängligt kapital, se tabell 15.1. Ett fåtal bolag, framför allt vid de större universiteten, är relativt stora. Flera är dock små, med ett fåtal anställda, en begränsad bolagsportfölj och ett litet kapital. Flera holdingbolag anser att bristen på kapital försvårar uppgiften att investera i nya bolag. Det kan också finnas en risk att små holdingbolag har svårighet att upprätthålla all den kom- petens som krävs för en komplex verksamhet. Det kan t.ex. gälla regelverk för statliga bolag eller för internationell handel. Tabell 15.1 Holdingbolagens kapital, resultat och antal bolag 2019 -2 439 727 -1 253 000 Antal bolag inkluderar holdingbolaget samt de bolag holdingbolaget är majoritetsägare i. Utredning om universitets och högskolors innovationsstöd överlämnad Behovet av att tydliggöra högskolans roll i det samlade innovations- systemet har lyfts i flera sammanhang. En särskild utredare har därför haft i uppgift att föreslå en utvecklad struktur för innovationsstödet vid statliga universitet och högskolor (dir.2019:72). Syftet är att innovationsstödet vid lärosätena, som bl.a. består av holdingbolag och innovationskontor, mer ändamålsenligt ska kunna bidra till att stärka innovationskraft och därmed landets konkurrenskraft, sysselsättning och ekonomiska ut- veckling. Utredningen, som tog sig namnet Utredningen om ett effektivare innovationsstöd vid universitet och högskolor, redovisade sina förslag i betänkandet Innovation som drivkraft – från forskning till nytta (SOU 2020:59). Utredningen har lämnat förslag på en rad åt- gärder som avser innovationsfrämjande verksamhet, finansiering av projektbolag och styrning av holdingbolagen. Dessutom föreslås en rad funktioner som kan stödja högskolorna i arbetet med nyttiggörande och bidra till ökat lärande. Förslagen bereds i . 2020/21:60 Översyn av hanteringen av forskningshandlingar för att undanröja hinder för innovation och högskolor, statliga forskningsfinansiärer och vissa enskilda utbildningsanordnare omfattas av den s.k. offentlighetsprin- cipen. Forskning som bedrivs vid universitet och högskolor och vissa en- skilda utbildningsanordnare utgör en del av verksamheten och omfattas därmed av offentlighetsprincipen, vilket innebär att forskningshandlingar inklusive t.ex. ansökningar till statliga forskningsfinansiärer och underlag inför forskningssamverkan som regel blir allmänna handlingar som ska diarieföras och arkiveras. Offentlighetsprincipen stadgar att var och en har rätt att på begäran få ta del av allmänna handlingar hos en myndighet. Denna rätt kan begränsas genom sekretess. Forskningsresultat som tas fram med offentlig finansiering bör vara öppet tillgängliga så långt det är möjligt. För forskning som har innovationspotential kan det dock finnas behov av att begränsa tillgängligheten till forskningshandlingar av bl.a. immaterialrättsliga skäl. pågår ett arbete med att se över hur hantering av forskningshandlingar kan förbättras för att undanröja hinder för inno- vation och öka nyttiggörandet av forskning, bl.a. genom utökade möjlig- heter till sekretess. 16 Ett starkare europeiskt samarbete Det europeiska forskningssamarbetet är av stor betydelse för svenska universitet och högskolor, näringsliv, institut och andra aktörer. EU:s ram- program för forskning och innovation är en del av EU-budgeten där får tillbaka betydande resurser. Ett högt deltagande ger tillgång till nätverk, bidrar till högre kvalitet och innebär möjligheter att ta del av andras kunskap och forskningsresultat. Eftersom satsningarna i denna pro- position avser de kommande fyra åren och löper parallellt med starten av EU:s nästa ramprogram finns det särskilda möjligheter att skapa synergier mellan den regionala, nationella och europeiska nivån. 16.1 EU:s forsknings- och innovationssamarbete EU:s nionde ramprogram för forskning och innovation, Horisont , ska enligt plan starta . Horisont är det andra ramprogrammet i följd som utgår från samhällsutmaningar och där innovation är en integrerad del av programmet på ett tydligare sätt . är uppdelat i fyra delar, tre s.k. pelare samt en fjärde del för det europeiska forskningsområdet (ERA) och insatser för ökat deltagande av svagare FoU-länder inom EU. Den första pelaren benämns Vetenskaplig spets- kompetens och finansierar fri grundläggande forskning. ren, benämnd Globala utmaningar och europeisk industris konkurrens- kraft, består av sex kluster av samhällsutmaningar. ningar utgår från Agenda och överensstämmer till stor del med de samhällsutmaningar som prioriteras av på nationell nivå och i Prop. 2020/21:60 denna proposition. Det nya konceptet Uppdrag (engelska: Missions) kommer att användas för att hantera specificerade samhällsutmaningar inom ramen för en viss avsatt tid. I den tredje pelaren som kallas Inno- vativa ges stöd till innovation, i synnerhet till små och medelstora företag. Inom denna pelare finns Europeiska innovationsrådet (EIC) som ska finansiera nydanande teknik och innovation samt bidra med riskkapital till framförallt snabbväxande små och medelstora företag. I förhandlingen om EU:s budget för åren 2021–2027 har haft en övergripande restriktiv inställning, men verkat för att en större del av budgeten borde användas för forskning och innovation. Ram- programmet har högt europeiskt mervärde och är en del av budgeten där erhåller betydande resurser. Givet betydelsen av det europeiska forskningssamarbetet bedömer regeringen att det svenska deltagandet inom ramprogrammet bör öka. I förhandlingen om Horisont har framhållit behovet av kontinuitet jämfört med Horisont 2020. har tillsammans med likasinnade medlemsländer starkt betonat vikten av att kvalitet ska styra fördelningen av medel. Insatser för att stödja svagare forskningsnationer i EU bör främst ske via andra delar av EU-budgeten och i ramprogrammet endast inom en avgränsad del. Andra frågor som drivit i förhand- lingen är t.ex. vikten av Europeiska forskningsrådets (ERC) oberoende ställning, jämställdhet mellan män och kvinnor samt vikten av att adressera olika samhällsutmaningar tillsammans eftersom de påverkar varandra. 16.1.1Svenskt deltagande i Horisont Svenska organisationer har beviljats från Horisont , vilket motsvarar av fördelade medel. är därmed på åttonde plats bland deltagande länder och på elfte plats räknat per capita. Inom pelaren Spetskompetens ökade andel beviljade medel från jämfört med av Horisont av medlen. deltagande i delprogrammet för Framtida och ny teknik är fortsatt framgångsrikt av de beviljade medlen. I pelaren Industriellt ledarskap utmärker sig med ett högt del- tagande inom Innovation i små och medelstora företag (5,). 242 svenska företag har beviljats . Inom den budget- mässigt största delen, Informations- och kommunikationsteknik, noteras en ganska låg andel beviljade medel (2,). Inom pelaren Samhälleliga utmaningar är det svenska deltagandet över- lag högt och i genomsnitt av beviljade medel går till . Särskilt framgångsrika har svenska organisationer varit inom utmanings- område Klimatåtgärder, miljö, resurseffektivitet och råvaror (4,) och Smarta, gröna och integrerade transporter (4,). I Horisont 2020 har 990 svenska organisationer från 21 län har deltagit. Svenska lärosäten har tillsammans tilldelats av beviljade medel. Mest medel har tilldelats , följt 2020/21:60 av , Kungl. Tekniska högskolan, och . Inom gruppen Näringsliv är den främsta organisationen med avseende på delta- ganden, följt av , , och Svenska forsknings- och innovationsfinansiärer har ett omfattande deltagande i europeiska partnerskapsprogram (se närmare nedan). innebar deltagandet i partnerskapsprogram att svenska organisa- tioner finansierades med från EU, deltagande myndigheter och den svenska EU-samordningsfunktionens () gemensamma medel för deltagande i europeiska forsknings- och innova- tionsprojekt (se närmare nedan). Inom Industriellt ledarskap och Samhälleliga utmaningar, dvs. de pelare som domineras av samverkansprojekt, koordineras av projekten av svenska organisationer, främst inom utmaningsområdena för Hälsa, demografiska förändringar och välbefinnande och Klimatåtgärder, miljö, resurseffektivitet och råvaror. 16.1.2Strategiskt deltagande i europeiska partnerskapsprogram Europeiska partnerskapsprogram genomförs som gemensamma avtals- reglerade program mellan EU-medlemsstater och associerade länder, EU- kommissionen samt den privata sektorn. Programmen genomför utlys- ningar och andra forsknings- och innovationsfrämjande aktiviteter med mål att leverera gemensamma lösningar på globala utmaningar och indust- riell modernisering genom samordnade insatser. De samordnade natio- nella insatserna från olika medlemsstater och associerade länder blir till- sammans med EU-finansieringen en kraftsamling inom prioriterade om- råden. De europeiska partnerskapsprogrammen kommer att sträcka sig över många olika forskningsområden inom Horisont , vilket ökar behovet av nationell samordning och kraftsamling. av budgeten för pelare II (Globala utmaningar och europeisk industris kon- kurrenskraft) kan komma att fördelas via partnerskapsprogram. Offentlig medfinansiering är en förutsättning för att deltagande av nationella aktörer ska vara möjligt i vissa av dessa partnerskapsprogram. Svensk strategisk samordning och prioritering av medel för deltagande i europeiska partnerskapsprogram genomförs via en EU- samordningsfunktion (). Myndigheter som ingår i är , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för hälsa, arbetsliv och väl- färd (Forte), Rymdstyrelsen, och Verket för innovations- system (). Eftersom de satsningar på samhällsutmaningar som görs nationellt har motsvarigheter på europeisk nivå finns utrymme för synergier. De sär- skilda medel som avsätts till nationella forskningsprogram och till andra strategiska satsningar bör därför bidra till nationell medfinansiering om det krävs för deltagande i europeiska partnerskapsprogram. Särskilda medel för det svenska deltagande i partnerskapsprogram Prop. 2020/21:60 fördelas via . Svenskt deltagande i partnerskapsprogram som inte uppenbart sammanfaller med nationella satsningar bör kunna finansieras på detta sätt. Med utgångspunkt i vad som redovisats ovan anser regeringen att medlen för svenskt deltagande i EU:s partnerskapsprogram bör öka. I budgetpropositionen föreslår och beräknar regeringen en ökning av anslag för forskning och utveckling med 2021, 2022, 2023 och 2024. Inom ramen för denna ökning bör 24 miljoner kro- nor 2021, 2022, 2023 och 23 mil- joner 2024 avsättas för deltagande i europeiska partnerskapsprogram. 16.1.3Uppdrag att ta fram en nationell strategi Svenska forskningsutförare har kunnat delta i ramprogrammet sedan anslöt sig till det . Deltagandet sker på forsk- ningsutförarnas eget initiativ, utan styrning eller prioritering från stats- makterna. För att stödja och uppmuntra svenska potentiella deltagare till att göra ansökningar till ramprogrammet har forskningsfinansierande myndigheter, framförallt , haft i uppdrag att konti- nuerligt informera om ramprogrammet och möjligheter för olika aktörer att delta. Det har däremot inte funnits en gemensam nationell strategi för att uppnå ett visst deltagande eller en viss budgettilldelning. För att klarlägga hur kan stärka deltagandet i ramprogrammet gav regeringen de forsk- ningsfinansierande myndigheterna i uppdrag (U2020/3335) att föreslå en strategi för det svenska deltagandet i Horisont . Uppdraget redo- visades . har dessutom låtit göra en översyn av den svenska strukturen för nationella kontaktpersoner (NCP). Av rapporten framgår att berörda intressenter har positiva erfarenheter från kontakter med NCP- strukturen, men ser , möjligheter till förbättringar. Regeringen avser att presentera en strategi för svenskt deltagande i Horisont . Europeiska forskningsområdet (ERA) har som mål att forskare och forskningsresultat ska kunna röra sig fritt på EU:s inre marknad och till ramprogrammets associerade länder. antogs en färdplan för ERA på EU-nivå genom rådslutsatser för åren . identifieras ett antal prioriteringar och tillhörande nyckelaktiviteter som anses ge mest effekt för att stärka ERA. Då varje lands forsknings- och innovationssystem har sin unika karaktär föreskriver inte den europeiska färdplanen åtgärder som samtliga länder bör vidta, utan i stället uppmuntras varje enskilt land att utifrån sin egen situation ta fram en nationell färdplan som visar på initiativ eller identi- fierar behov på nationell nivå. Regeringen presenterade en nationell färd- plan för ERA (U2019/01576). 2020/21:60 rapporterade kommissionen att framsteg gjorts mot ett välfungerande ERA men att utvecklingstakten avtagit, som stora skillnader mellan länderna kvarstår. Detta innebär att det fortfarande finns utrymme för ytterligare förbättringar och för en diskussion om hur ERA ska utvecklas. Som svar på kommissionens rapport uppmanade rådet kommissionen att lägga fram ett meddelande om ERA:s framtid. Som ett bidrag till det arbetet tillsattes en särskild arbetsgrupp med representanter från både medlemsstaterna och kommissionen, vilken tog fram ett inspel med rekommendationer om hur ERA skulle kunna utvecklas för att bättre svara mot EU:s övergripande policymål, de samhälleliga utmaningarna och visa på konkret mervärde för med- borgarna. Vikten av kompetensförsörjning framhålls också, för vilket synergier med det europeiska området för högre utbildning (EHEA) bör utvecklas. presenterade kommissionen ett meddelande om det framtida ERA för åren 2021 och framåt. I meddelandet konstateras att ERA, som är fördragsfäst, har gjort stora framsteg men att det återstår mycket att förverkliga. Kommissionen ser det som oroande att EU som helhet ligger långt ifrån målet att av BNP ska investeras i forsk- ning och utveckling. I meddelandet sätter kommissionen upp fyra mål för att stärka ERA: 1) prioritera investeringar och reformer och värna excellensprincipen; 2) förbättra tillgången till excellens; 3) överföra forskningsframgångar till samhällsekonomin och 4) fördjupa ERA genom mer gränsöverskridande integration av nationella insatser. Dessa mål med ett antal tillhörande aktiviteter beskrivs i ett förslag till en ny färdplan som ska ersätta den nuvarande. Några av förslag till mål är numerära, t.ex. att behålla målet om att investeringarna i FoU inom EU ska uppgå till av BNP. Ett nytt förslag är att de offentliga FoU- investeringarna ska uppgå till av BNP . Medlems- staternas svar på meddelandet anges i rådslutsatser som antogs . I rådslutsatserna bekräftas det befintliga målet på av BNP på EU-nivå, liksom vikten av att fortsatt prioritera principer som jämställdhet och forskningens frihet för att stärka ERA. 16.2Kopplingar till europeiska området för högre utbildning Verksamheten vid universitet och högskolor ska enligt högskolelagen (1992:1434) bedrivas så att det finns ett nära samband mellan forskning och utbildning (1 kap. 2 och 3 §§). Vikten av ett nära samband betonas även i betänkande Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen (SOU 2018/78), i vilket behovet av ökat samband mellan internationalisering av utbildning och internationalisering av forskning särskilt lyfts fram. Inom EU-samarbetet arbetar länderna för ökade kopplingar mellan Europeiska forskningsområdet (ERA) och Euro- peiska området för högre utbildning via programmet för utbildning, ung- domar och idrott (Erasmus+) respektive forskningsprogrammet 2020. Även i förslaget till nytt forskningsprogram, Horisont , betonas vikten av synergier med högre utbildning. bedrivs inom programmens ram med detta syfte. Ett exempel är ett projekt . 2020/21:60 om studenters digitala färdigheter. Svenska doktorander kan också delta i utbyten både via de utbytesprogram som finns inom Horisont 2020 () och genom utbytesprogram inom Erasmus+. Det är dock få svenska doktorander som tar del av möjligheten att delta i Erasmus+ utbytesprogram. Ökade synergier mellan utbildning och forskning är en viktig fråga också inom ramen för satsning på s.k. Europauniversitet som finansieras inom Erasmus+ och kommande Horisont . Sats- ningen inrättades av 2019 i syfte att höja kvaliteten i europeisk högre utbildning och bidra till inkludering och stärkt konkurrenskraft. Satsningen innebär att universitet i olika europeiska länder ingår fördjupade strategiska samarbeten kring olika framtidsfrågor och sam- hällsutmaningar. Avsikten är att studenter och anställda ska kunna röra sig fritt mellan de lärosäten som ingår i samarbetet och att studenter ska kunna skräddarsy sin utbildning med kurser från de olika universiteten. Mål- sättningen är att samarbetena ska leda till gemensamma strategier inom både utbildning, forskning och innovation. I de ansökningsomgångar som har varit har svenska lärosäten varit framgångsrika och ingår elva svenska lärosäten i något av de Europauniversitet som har beviljats medel inom ramen för denna satsning. Regeringen ser positivt på att så många svenska lärosäten ingår i dessa Europauniversitet. Europauniversiteten ger möjligheter att genom för- djupat samarbete och utifrån en gemensam långsiktig strategi stärka kvali- teten och attraktionskraften för det europeiska utbildningsområdet och goda möjligheter till en ökad internationalisering av svenska lärosätens verksamhet. Genom långsiktigt strategiskt arbete och tätt samarbete kan Europauniversiteten bidra till att öka antalet student-, doktorand- och forskarutbyten samt stärka kopplingen mellan utbildning och forskning. 17Internationalisering av högre utbildning och forskning Forskning och utbildning av hög kvalitet kräver internationell samverkan och en hög grad av internationalisering. Universitet och högskolor är en del av en global utbildnings- och forskningsarena och målet om att fort- sätta vara en framstående kunskapsnation nås bara genom att interagera med omvärlden. Det gäller såväl för utveckling av den egna verksamheten som för möjligheten att kunna bidra till både nationell och global samhälls- utveckling. Universitet och högskolor har genom sin verksamhet en viktig roll i att bidra till att nå de globala målen för hållbar utveckling som slagits fast i FN:s globala mål för hållbar utveckling (Agenda 2030). utmaningar såsom klimathot och frågor rörande energi-, mat- och vatten- försörjning förutsätter omfattande internationellt samarbete inom forsk- ning och högre utbildning, med aktörer i såväl höginkomstländer som i låg- och medelinkomstländer. har det varit så tydligt som under Varken epidemier, pandemier, miljöfrågor eller andra globala utmaningar kan lösas av enskilda länder, utan det behövs gränsöverskridande samarbeten inom forskning, högre utbildning och innovation för att nå resultat. Samarbete med låginkomstländer och lägre medelinkomstländer är viktigt eftersom många globala utmaningar rör situationen i dessa länder. De multilaterala initiativ som tagits för att underlätta samverkan mellan forskare och beslutsfattare, i form av internationella forskarpaneler, utgör exempel på viktiga arenor för kunskapsutbyte som kan ligga till grund för beslutsunderlag i hållbarhetsarbetet på alla nivåer. har spelat en aktiv roll, och bör fortsatt agera proaktivt i tillskapan- det av sådana, på områden där de tillför ett mervärde.