prop · H70377 · 2020-02-18 00:00:00 — Kommuner som får strukturbidrag sammanfaller i hög grad med kommuner som skulle få ökade bidrag vid en utjämning som tar större hänsyn till yta, antal invånare och befolkningsförändringar. Strukturbidragen för svagt befolkningsunderlag kompenserar därmed delvis kommuner med stora ytor, litet antal invånare och negativ befolkningsutveckling, som är underkompenserade 2003/04:155, s. 54–56. 2003/04:155, s. 32–33. 94Se i bilaga 1, kapitel 5, avsnitt 5.4 hur vi har räknat. R I K S R E V I S I O N E N DET KOMMUNALA UTJÄMNINGSSYSTEMET – BEHOV AV MER UTJÄMNING OCH BÄTTRE FÖRVALTNING 6Verksamheter som inte omfattas av kostnadsutjämning Det finns relativt stora kostnadsskillnader i den skattefinansierade verksamhet som inte omfattas av kostnadsutjämning, som uppstått på grund av kommunernas olika strukturella förutsättningar. Dessa skillnader har viss betydelse för kommunernas möjlighet att ge kommuninvånarna likvärdig service. Kostnadsskillnaderna finns i såväl den obligatoriska som den frivilliga skattefinansierade verksamheten och samvarierar med kommunens yta och antal invånare. En utökad utjämning som inkluderar de obligatoriska verksamheterna bibliotek och komvux skulle netto innebära en ökad omfördelning mellan kommunerna med , allt annat lika. Några kommuner skulle, allt annat lika, kunna sänka skatten . Andra skulle behöva höja skatten med som mest . Den frivilliga skattefinansierade verksamheten har stor betydelse för kommuninvånarna och för samhället i stort. Kommunerna kan inte alltid avstå från att bedriva den frivilliga verksamheten. Därmed har de strukturellt beroende kostnadsskillnaderna i den frivilliga verksamheten också betydelse för kommunernas förutsättningar att ge kommuninvånarna en likvärdig service utan större skillnader i skattesatser. Några kommuner skulle, allt annat lika, kunna sänka skatten om kostnadsutjämningen inkluderade de nämnda verksamheterna. Andra skulle behöva höja skatten med som mest . Det finns också kostnadsskillnader som beror på kommunernas befolkningssammansättning och geografi för den affärsverksamhet som bedrivs i förvaltningsform. Affärsverksamheten finansieras främst genom avgifter och inte av skatt. Men 2017 var nettokostnaderna för affärsverksamheten som kommunerna bedriver i förvaltningsform , det vill säga avgifterna täckte inte alla kostnader för affärsverksamheten. Det innebär att även affärsverksamheten har en påverkan på kommunalskatten. Affärsverksamheten ingår inte i kostnadsutjämningen. 6.1Stora kostnadsskillnader omfattas inte av kostnadsutjämning Det är en betydande andel av kommunernas i huvudsak skattefinansierade verksamhet som inte omfattas av kostnadsutjämningen. uppgick kostnaderna för den verksamhet som inte omfattades av kostnadsutjämningen till drygt en fjärdedel av all den verksamhet som i huvudsak finansieras genom skatten (egentlig verksamhet). Bruttokostnaderna för den egentliga verksamheten 42 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N uppgick detta år till , varav inte omfattades av kostnadsutjämningen.95 Nettokostnaden per invånare för den skattefinansierade verksamheten som inte omfattas av kostnadsutjämning skiljer sig kraftigt åt mellan kommunerna (figur 6.1). , , , och har nettokostnader per invånare. har , , , , och nettokostnader per invånare. Omsatt till skatteutdebitering motsvarar dessa skillnader betydande belopp. motsvarade per invånare på marginalen mellan () och () i utdebiterad kommunalskatt.96 Kommuner med höga respektive låga kostnader för skattefinansierad verksamhet som inte omfattas av kostnadsutjämning är relativt väl spridda över landet. 95I summan ingår även kostnaden för vägar som det utjämnas för eftersom kostnaden för vägar konteras tillsammans med kostnaden för parkering i kommunernas redovisning. Kostnadsuppgifterna är hämtade från RS 2017. 96Framräknat som dividerat med totalt inbetald kommunalskatt/skattesats . R I K S R E V I S I O N E N DET KOMMUNALA UTJÄMNINGSSYSTEMET – BEHOV AV MER UTJÄMNING OCH BÄTTRE FÖRVALTNING Figur 6.1 Nettokostnader 2017 för i huvudsak skattefinansierad verksamhet som inte ingår i kostnadsutjämningen. kronor per invånare. © GeoNams Here, MSFT, Microsoft, Källa: Egna beräkningar utifrån SCB, ”Nettokostnad i tkr, löpande priser efter region, verksamhetsområde och år”, hämtad . 44 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.2De största kostnadsskillnaderna kan spåras till vissa verksamheter Kommunernas i huvudsak skattefinansierade verksamhet som inte omfattas av utjämning kan brytas ner i totalt 28 verksamheter. För 9 av dessa verksamheter är skillnaden mellan den kommun som har de högsta nettokostnaderna och den kommun som har de lägsta kostnaderna mer än per invånare 2017.97 Fyra av dessa verksamheter är obligatoriska för kommunerna (tabell 6.1). Fysisk och teknisk planering, bostadsförbättring är ett område där det finns stora skillnader mellan kommunerna. Väg- och järnvägsnät, parkering, insatser till personer med funktionsnedsättning (dock inte enligt lagen [1993:387] om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS98, eller socialförsäkringsbalken, SFB) och idrotts- och fritidsanläggningar är andra områden med stora mellankommunala kostnadsskillnader. Vissa kommuner redovisar ett positivt netto för enskilda verksamheter, det vill säga en minuspost i RS. Det betyder att bruttointäkterna är större än bruttokostnaderna.99 Tabell 6.1 Differenser mellan kommunerna för i huvudsak skattefinansierade verksamheter som inte omfattas av kostnadsutjämning, verksamheter med mer än i differens (kronor per invånare)100, 2017 Fysisk och teknisk plan, Väg- och järnvägsnät, Insatser till personer med (ej LSS/SFB) 97Egna beräkningar utifrån SCB, ”Nettokostnad i tkr, löpande priser efter region, verksamhetsområde och år”, hämtad . 98Det finns ett särskilt utjämningssystem för kostnader enligt LSS. 99Regeringen föreslår att komvux ska omfattas av kostnadsutjämningen (prop. 2019/20:11, s. 30–31). 100Verksamheten Flyktingmottagande har exkluderats i tabellen beroende på att flera kommuner redovisar stora överskott. Förklaringen är sannolikt skilda redovisningsprinciper gällande ersättningen från staten eller förhållanden som är giltiga endast enskilda år. 101I modellen för bebyggelsestruktur beaktas kostnader som beror på skilda strukturella förhållanden för drift och underhåll av gator och vägar, men inte för järnvägsnät och parkering. R I K S R E V I S I O N E N DET KOMMUNALA UTJÄMNINGSSYSTEMET – BEHOV AV MER UTJÄMNING OCH BÄTTRE FÖRVALTNING Källa: Egna beräkningar utifrån SCB, ”Nettokostnad i tkr, löpande priser efter region, verksamhetsområde och år”, hämtad . 6.3Det finns strukturella kostnadsskillnader som inte omfattas Inom det obligatoriska området är bibliotek och komvux (inklusive sfi) de verksamheter där kostnadsskillnaderna till störst del förklaras av skillnader mellan kommunernas strukturella förutsättningar. Inom det frivilliga området finns de största skillnaderna som beror på strukturella förutsättningar inom arbetsmarknadsåtgärder, fritidsverksamhet102, allmän kulturverksamhet, turism och näringslivsfrämjande åtgärder. Kostnadsskillnaderna inom dessa verksamheter förklaras till mellan en femtedel och en tredjedel av kommunernas strukturella förutsättningar.103 Det finns även verksamhetsområden där kostnadsskillnaderna inte kan förklaras av strukturella faktorer i någon större utsträckning. Det gäller till exempel fysisk och teknisk planering inklusive bostadsutveckling, konsument- och energirådgivning, totalförsvar och samhällsskydd samt miljö, hälsa och hållbar utveckling. Men de flesta områden samvarierar med någon av de strukturella förutsättningarna i någon utsträckning. Till exempel kan kostnadsskillnaderna för färdtjänst förklaras av kommunens yta till . 102I fritidsverksamhet ingår allmän fritidsverksamhet, idrotts- och fritidsanläggningar samt fritidsgårdar. 103Se hur vi har räknat och tolkat resultaten i bilaga 1, kapitel 6, avsnitt 6.3. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.4Utjämning för övrig obligatorisk verksamhet motsvarar en mindre del i skatt Det finns alltså skilda strukturella förutsättningar i såväl obligatorisk som frivillig skattefinansierad verksamhet som inte omfattas av kostnadsutjämning. Vi har beräknat hur stora tillkommande belopp som skulle omfördelas om kostnadsutjämningen utvidgades till att omfatta obligatoriska verksamheter där det finns relativt stora strukturellt beroende kostnadsskillnader.104 Dessa är som framgått biblioteksverksamhet och komvux. Totalt skulle omfördelningen netto öka med , allt annat lika. Omfördelningen för komvux (inklusive sfi) skulle uppgå till 785 miljoner kronor.105 För biblioteksverksamheten skulle omfördelningen uppgå till . Omfördelningen skulle inte vara obetydlig men begränsad jämfört med effekten av en utökad utjämning inom de områden som omfattas av kostnadsutjämning (se avsnitt 4.10). Vi har räknat ut vad de tillkommande bidragen och avgifterna motsvarar i utdebitering av kommunalskatt för respektive kommun (figur 6.2). Några kommuner skulle allt annat lika kunna sänka skatten om det utjämnades för bibliotek och komvux (inklusive sfi). Andra skulle behöva höja skatten med som mest . 104Vi har tagit med de verksamheter där de strukturella variablerna samvarierar med nettokostnaden till minst en femtedel. Se hur vi har räknat i bilaga 1, kapitel 6, avsnitt 6.4. 105Regeringen föreslår att komvux ska omfattas av kostnadsutjämningen (prop. 2019/20:11, s. 30–31). R I K S R E V I S I O N E N DET KOMMUNALA UTJÄMNINGSSYSTEMET – BEHOV AV MER UTJÄMNING OCH BÄTTRE FÖRVALTNING Figur 6.2 Skatteförändring 2017 med utjämning för bibliotek och komvux (inklusive sfi), procentenheter © GeoNams Here, MSFT, Microsoft, Källa: Egna beräkningar, se bilaga 1, kapitel 6, avsnitt 6.4. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.5De frivilliga verksamheterna har stor betydelse för kommunernas ekonomi Även kommunernas frivilliga verksamhet har stor betydelse för kommunernas ekonomi, för kommuninvånarna och för samhället i stort. Kommunerna kan i många fall i praktiken inte avstå från att bedriva den verksamhet som räknas som frivillig. I förarbetena till utjämningssystemet anges att det i första hand är den obligatoriska verksamheten som ska omfattas av utjämningen.106 Men viss frivillig verksamhet ingår i kostnadsutjämningen. Utjämningskommittén.08 påpekar att vissa frivilliga verksamheter har stor betydelse både socialt och samhällsekonomiskt och att det måste finnas ekonomiska förutsättningar för kommuner att bedriva sådana verksamheter som inte omfattas av kostnadsutjämningen.107 Vi har beräknat att ytterligare skulle omfördelas om kostnadsutjämningen utvidgades till att omfatta i huvudsak skattefinansierade frivilliga verksamheter där det finns större kostnadsskillnader som beror på skilda strukturella förhållanden.108 Dessa verksamheter är som nämnts ovan arbetsmarknadsåtgärder, fritidsverksamhet, allmän kultur, turistverksamhet och näringslivsfrämjande åtgärder. Vi har därefter räknat hur mycket de tillkommande bidragen och avgifterna motsvarar i utdebitering av kommunalskatt för respektive kommun (figur 6.3).109 Några kommuner skulle, allt annat lika, kunna sänka skatten om kostnadsutjämningen utökades till sådan frivillig skattefinansierad verksamhet där kostnadsskillnaderna i stor utsträckning beror på strukturella skillnader. Andra skulle behöva höja skatten med som mest . 1994/95:150, bilaga 7, s. 39. 107SOU 2011:39, s. 40. 108Vi har definierat större strukturellt beroende kostnadsskillnader som kostnadsskillnader som förklaras till minst en femtedel av strukturella faktorer. Se vidare hur vi har räknat i bilaga 1, kapitel 6, avsnitt 6.5. 109De framräknade nya bidragen och avgifterna har summerats per kommun och dividerats med totalt inbetald kommunalskatt/skattesats 2017. R I K S R E V I S I O N E N DET KOMMUNALA UTJÄMNINGSSYSTEMET – BEHOV AV MER UTJÄMNING OCH BÄTTRE FÖRVALTNING Figur 6.3 Skatteförändring 2017 med utjämning som omfattar arbetsmarknadsåtgärder, fritidsverksamhet, allmän kultur, turistverksamhet och näringslivsfrämjande åtgärder (procentenheter) © GeoNams Here, MSFT, Microsoft, Källa: Egna beräkningar, se bilaga 1, kapitel 6, avsnitt 6.5. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.6Utfallet av affärsverksamheten varierar stort, men verksamheten ska inte ingå Kommunernas affärsverksamhet bedrivs antingen inom ramen för den kommunala förvaltningen eller i kommunala bolag. I detta avsnitt behandlas endast den del av affärsverksamheten som bedrivs i förvaltningsform. Även den affärsverksamhet som bedrivs i bolagsform kan påverka de ekonomiska förutsättningarna för den i huvudsak skattefinansierade verksamheten. En sådan påverkan sker i så fall via kommunernas finansiella kostnader eller intäkter (se avsnitt 6.7). Affärsverksamheten ska normalt sett inte finansieras med skattemedel. fanns en delmodell för kostnadsutjämning av affärsverksamheten vatten och avlopp. Men den delmodellen togs bort eftersom kostnaderna kunde täckas med anslutnings- och brukaravgifter.110 Därefter har ingen affärsverksamhet omfattats av kostnadsutjämning. Det är alltså meningen att eventuella mellankommunala skillnader i kostnader för affärsverksamheten ska slå igenom i form av skillnader i avgifter för affärsverksamheten. De obligatoriska delarna av affärsverksamheten är avfallshantering samt vatten och avloppsverksamhet. Övriga affärsverksamheter hör alltså till den frivilliga verksamheten. Affärsverksamheten drivs ofta i enlighet med självkostnadsprincipen, som innebär att kommunerna och de kommunägda företagen inte får ta ut högre avgifter för sina produkter eller tjänster än vad det kostar att erbjuda dem. Självkostnadsprincipen gäller till exempel för vatten och avlopp respektive avfallshantering.111 Men det finns verksamheter som är undantagna från självkostnadsprincipen. Så är fallet för el-, fjärrvärmerespektive naturgasförsörjning, där speciallagstiftningen reglerar att verksamheten ska bedrivas på affärsmässiga grunder. Det innebär att priser och avgifter sätts marknadsmässigt.112 Det är stora skillnader mellan kommunerna när det gäller kostnader eller intäkter från den affärsverksamhet som bedrivs i förvaltningsform.113 För ett antal kommuner innebär affärsverksamheten sammantaget nettointäkter, medan den för andra kommuner innebär nettokostnader. uppgick bruttokostnaderna för den affärsverksamhet som kommunerna bedriver i förvaltningsform till . Det innebär att avgifterna i genomsnitt inte har täckt kostnaderna utan att delar av affärsverksamheten behöver finansieras genom skatt. 2003/04:155, s. 29. 11130 § lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster, 27 kap.4 § och 5 § andra stycket . 1127 kap. 2 § ellagen (1997:857), 38 § fjärrvärmelagen (2008:263) samt 5 kap. 2 § naturgaslagen (2005:403). 113Kommunerna bedriver även i varierande utsträckning affärsverksamhet i bolagsform, men denna del av affärsverksamheten beskrivs inte här. R I K S R E V I S I O N E N DET KOMMUNALA UTJÄMNINGSSYSTEMET – BEHOV AV MER UTJÄMNING OCH BÄTTRE FÖRVALTNING Spännvidden i nettokostnader för affärsverksamheten mellan kommunerna är stor. En kommun har nettokostnader per invånare på för affärsverksamheten. I andra änden av skalan återfinns en kommun där motsvarande verksamhet i stället ger nettointäkter på per invånare. Flertalet kommuner med de högsta nettokostnaderna är belägna Det är i hög grad samma kommuner som också har höga kostnader för den i huvudsak skattefinansierade verksamheten. Våra beräkningar visar att det finns stora kostnadsskillnader mellan kommunerna i den obligatoriska affärsverksamheten, men dessa kostnadsskillnader kan inte förklaras av strukturella förhållanden. Våra beräkningar visar däremot att det finns kostnadsskillnader som beror på skilda strukturella förutsättningar i den frivilliga affärsverksamheten.114 Verksamheten är dyrare att bedriva i kommuner som har stor yta och litet invånarantal. Detta samband är särskilt tydligt Skillnaden förklaras inte av att dessa kommuner har lägre avgifter i affärsverksamheten än andra kommuner. Eftersom kostnadsskillnaderna i affärsverksamheten är betydande kan dessa skillnader antas bidra till variationer i skattesatser. 6.7De finansiella intäkterna och kostnaderna är inte strukturellt beroende Finansiella intäkter och kostnader redovisas under varsin post i kommunernas resultaträkningar. uppgick kommunernas samlade finansiella intäkter till . De samlade finansiella kostnaderna uppgick till . är nettot av finansiella intäkter och kostnader positivt för flertalet kommuner, men det finns även kommuner som uppvisar ett negativt netto det aktuella året. Spännvidden mellan de två kommuner som har de högsta respektive lägsta nettointäkterna från de finansiella posterna (saldot mellan intäkter och kostnader) är per invånare. Det bör noteras att enskilda kommuner ett givet år kan ha större kostnader eller intäkter av engångskaraktär. Skillnaderna mellan kommunerna i finansiella intäkter och finansiella kostnader kan främst sägas ha historiska eller andra orsaker som inte direkt har med effektiviteten i den bedrivna verksamheten att göra. Våra beräkningar visar att dessa skillnader inte är beroende av att kommunerna har olika strukturella förutsättningar.115 Det finns därför ingen anledning att överväga utjämning för finansiella intäkter och kostnader. Det är ändå tydligt att skillnader i finansiella kostnader och intäkter är betydande och att dessa skillnader därmed kan vara en faktor som bidrar till variationer i kommunernas skattesatser. 114Se hur vi har räknat och tolkat resultaten i bilaga 1, kapitel 6, avsnitt 6.6. 115Se hur vi har räknat och tolkat resultaten i bilaga 1, kapitel 6, avsnitt 6.7. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 7 Slutsatser och rekommendationer övergripande slutsats är att systemet för kommunalekonomisk utjämning inte är utformat så att kommunerna kan ge kommuninvånarna en i huvudsak likvärdig service utan större skillnader i skattesatser. Utgångspunkten för vår bedömning är mål med utjämningssystemet som är att ge kommunerna likvärdiga ekonomiska förutsättningar. rekommenderar därför regeringen att utveckla den befintliga kostnadsutjämningen så att den i större utsträckning utjämnar för kostnadsskillnader som uppstår på grund av kommunens yta, antal invånare, befolkningsförändringar samt storstädernas och de storstadsnära kommunernas socioekonomi. I samband med att kostnadsutjämningen utvidgas kan motsvarande delar av strukturbidraget avvecklas. rekommenderar även regeringen att inkludera biblioteksverksamheten i kostnadsutjämningen samt att väga för- och nackdelarna med att inkludera fler av de frivilliga skattefinansierade verksamheterna i kostnadsutjämningen. Om det därefter anses lämpligt att återigen införa utjämning för arbetsmarknadsåtgärder och näringslivsfrämjande åtgärder, så skulle ytterligare delar av strukturbidraget kunna avvecklas. rekommenderar slutligen regeringen att utse till förvaltningsmyndighet med uppgift att utveckla och vårda utjämningssystemet med utgångspunkt från en förvaltningsplan. anser att det finns en outnyttjad potential i utjämningssystemet. En utökad kostnadsutjämning, som görs i enlighet med systemets intentioner, skulle förbättra förutsättningarna för att kommunerna ska kunna ge en likvärdig service. Den kan även bidra till att minska spännvidden i skattesatser mellan kommunerna. En utökad kostnadsutjämning innebär också att vissa riktade bidrag, eller andra typer av särlösningar, som finns för att stötta kommuner som har särskilda utmaningar kan avvecklas. slutsats är att inkomstutjämningen, kostnadsutjämningen och strukturbidraget var för sig har stor betydelse för kommunernas möjligheter att erbjuda en likvärdig service utan större skillnader i skattesatser. i kostnadsutjämningen och strukturbidraget finns brister som innebär att utjämningen blir otillräcklig i förhållande till systemets intentioner. Syftet med systemet är att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting i landet att kunna tillhandahålla sina invånare likvärdig service, oberoende av invånarnas inkomster och andra strukturella förhållanden. slutsats är att utjämningssystemet inte är utformat så att kommunerna kan ge kommuninvånarna en i huvudsak likvärdig service utan R I K S R E V I S I O N E N DET KOMMUNALA UTJÄMNINGSSYSTEMET – BEHOV AV MER UTJÄMNING OCH BÄTTRE FÖRVALTNING större skillnader i skattesatser. En orsak till bristerna är sannolikt att förvaltningen av utjämningssystemet är eftersatt. 7.1.1Utjämningssystemet har stor betydelse, men utjämnar otillräckligt i relation till systemets intentioner konstaterar att kommunerna har betydande kostnadsskillnader som beror på att kommunerna har olika befolkningssammansättning och geografiska förutsättningar, men som det ändå inte utjämnas för inom kostnadsutjämningen. Dessutom vilar strukturbidraget på bristfälligt underlag. Det är meningen att skillnader i kommunalskatt främst ska vara ett uttryck för skilda ambitioner i verksamheten, effektivitet eller prioriteringar i övrigt. Det är däremot inte meningen att skillnader i skattesats ska bero på skillnader i kommunernas strukturella förutsättningar. Med anledning av granskningens resultat drar vi den övergripande slutsatsen att utjämningssystemet inte är utformat så att kommunerna kan ge kommuninvånarna en i huvudsak likvärdig service utan större skillnader i skattesatser. Kommunerna har alltså inte sinsemellan likvärdiga ekonomiska förutsättningar efter utjämning. Detta riskerar i sin tur att leda fram till bristande likvärdighet i olika kommunala verksamheter. En annan risk som följer av ojämlika ekonomiska förutsättningar är att gapet mellan kommunerna i skattesatser blir större än vad som motiveras av skilda politiska prioriteringar eller verksamhetens effektivitet. Inkomstutjämningen fungerar som avsetts Inkomstutjämningen är den del av utjämningssystemet som utjämnar mest mellan kommunerna, främst beroende på det statliga anslaget. Inkomstutjämningen har därmed stor betydelse för kommunernas möjlighet att ge en likvärdig service. Utjämningen i detta system är långtgående men inte fullständig. Detta är helt i enlighet med inkomstutjämningens intentioner. Kostnadsutjämningen utjämnar inte fullt ut inom de områden som ingår Kostnadsutjämningen har stor betydelse för kommunernas möjlighet att ge likvärdig service. Men kostnadsutjämningen fångar inte fullt ut alla kostnadsskillnader som beror på skillnader i kommunernas befolkningssammansättning och geografi inom de områden som omfattas av kostnadsutjämning, trots att det är meningen att så ska ske. Granskningen visar att kostnadsutjämningen missgynnar särskilt kommuner med gles bebyggelse. I den befintliga kostnadsutjämningen tas det redan hänsyn till kostnadsskillnader mellan kommunerna som följer av yta, antal invånare, befolkningsförändringar och storstädernas och storstadsnära kommuners socioekonomi, men enligt våra beräkningar är utjämningen inte tillräcklig. Kommuner med stor yta, litet invånarantal och en relativt liten andel som bor 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N i tätort underkompenseras inom samtliga verksamhetsområden som ingår i utjämningen. Kommunernas kostnader påverkas av yta, antal invånare och befolkningsförändringar i alla delar av landet och oavsett vilken politisk majoritet som styr. Även en mindre skillnad mellan kommunerna i yta, invånarantal eller befolkningsförändring har en påverkan på kostnaderna.