prop · H703115 · 2020-03-12 00:00:00 — Sanktionerna omfattade frysning av tillgångar och reserestriktioner för personer, enheter och organ som var ansvariga för eller involverade i provborrningsverksamheten. fortsatte genomförandet av det gemensamma uttalandet om migration från mötet mellan och . 10.10 EU:s finansiella stöd till västra och Instrumentet för EU:s förmedlemskapsstöd (IPA II) har till syfte att stödja utvidgningsländernas EU-närmande genom bl.a. kapacitetsbyggande inom I förhandlingarna om EU:s årsbudget gjordes i ljuset av den politiska utvecklingen i en nedjustering av förmedlemskapsstöd med jämfört med 2019/20:115 kommissionens förslag. Den relativa andelen stöd till civilsamhället ökade. EU:s facilitet för flyktingar i gav fortsatt stöd till flyktingmottagandet i . Ett flertal goda exempel på praktiska samarbeten i presenterades . Därutöver togs en publikation om samarbetet fram inför det årliga forumet i för att uppmärksamma de framsteg som gjorts då för antogs. ettåriga ordförandeskap i gruppen med de nationella samordnarna avslutades och ordförandeskapet övertogs i och med detta av . Under det danska ordförandeskapet påbörjades processen med att revidera handlingsplanen för genomförandet av för . Processen har fortsatt under finsk ledning och väntas vara slutförd . antog rådet slutsatser om EU:s fyra makroregionala strategier, varav för är en. Slutsatserna baserades på kommissionens lägesrapport om genomförandet. Rådet gav bl.a. sitt fulla stöd till att inkludera Republiken i EU:s makroregionala strategi för adriatisk-joniska regionen (EUSAIR). Rådet välkomnade det pågående arbetet med att se över handlingsplanen inom ramen för för i syfte att ge ett tydligt mervärde och bättre sammanlänka de politiska prioriteringarna med de befintliga finansieringskällorna. Det tionde årliga forumet för för ägde rum i den 12–. Det övergripande temat var cirkulär och delad ekonomi. presenterade kommissionen ett förslag till en ny förordning om det europeiska medborgarinitiativet (se faktapromemoria 2017/18:FPM10). Beslut om den nya förordningen fattades vid rådsmötet . Den nya förordningen innebär att medborgarinitiativet blir mer tillgängligt och mer lättanvänt både för organisatörerna och för dem som vill stödja ett initiativ, bl.a. genom inrättandet av nationella kontaktpunkter samt ett centralt system för insamling av underskrifter, s.k. stödförklaringar. Samråd med ägde rum . Det interinstitutionella avtalet om bättre Det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning trädde i kraft . Genomförandet av de olika delarna i avtalet har gällt anpassning av grundläggande akter som fortfarande hänvisar till det föreskrivande förfarandet med kontroll, icke-bindande kriterier för tillämpningen av artiklarna i EUF-fördraget om delegerade akter och genomförandeakter (se avsnitt 14) och information till om förhandlingar om internationella avtal. I den sistnämna frågan har målsättningen för de tre institutionerna varit att komma överens om ickebindande, praktiska arrangemang för samarbete och informationsutbyte inom ramen för fördragen. gick förhandlingen mellan institutionerna i stå då framför allt rådet och inte kunde komma överens. 14 Delegerade akter och genomförandeakter IEU-lagstiftning kan kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter för att ändra och komplettera lagstiftningen. Vidare kan befogenhet ges till kommissionen, och i vissa fall rådet, att anta genomförandeakter för att t.ex. närmare reglera hur lagstiftningen ska genomföras. Systemet syftar till att effektivisera lagstiftningsarbetet och harmonisera tillämpningen av . Horisontella frågor om delegerade akter och genomförandeakter har aktualiserats i de fall som det redogörs för nedan. Förhandlingen om att anpassa de rättsakter som fortfarande hänvisar till det kommittéförfarande som kallas föreskrivande förfarandet med kontroll (se faktapromemoria 2016/17:FPM55) resulterade i en överenskommelse om ett första paket (förordning (EU) 2019/1243). Vid antagande av förordningen antogs också ett gemensamt uttalande med innebörden att institutionerna ska fortsätta att arbeta vidare med anpassningen av de rättsakter som ingår i kommissionens förslag men inte omfattas av detta första paket. Information lämnades till och samråd med ägde rum inför antagandet av rådet. kunde , rådet och kommissionen nå en överenskommelse om avgränsningskriterier för att skilja mellan delegerade akter och genomförandeakter. antog de tre institutionerna ett interinstitutionellt avtal med ett antal icke bindande kriterier för tillämpningen av artiklarna 290 och 291 i EUF-fördraget (2019/C 223/01). Information lämnades till och samråd med ägde rum inför antagandet av rådet. antog sitt förslag till förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (se faktapromemoria 2018/19:FPM44). Syftet med revideringen är att stärka myndighetens oavhängighet och opartiskhet, ge bättre möjligheter för ombudsmannen att genomföra grundliga och opartiska undersökningar samt att anpassa regleringen till Lissabonfördragets nya rättsliga grund. presenterades förslag till fyra förordningar om sammanhållningspolitiken för perioden –2027 (se faktapromemoria 2017/18:FPM133 och 2017/18:FPM137): gemensamma bestämmelser (CPR), Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden plus (ESF+) och Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg). En policydebatt om de kommande utmaningarna i programplaneringen hölls i rådet för allmänna frågor . förordningsförslag inom ramen för sammanhållningspolitiken. inte ingår i mandaten är de delar som är kopplade till den fleråriga budgetramen (MFF) för perioden –2027. trilogförhandlingar främst om Interreg, ESF+ och CPR. Information i näringsutskottet och samråd med ägde rum . Överläggning med näringsutskottet ägde rum . informerades om ESF+ , maj, juni, . DEL 3 EU:S FÖRBINDELSER MED 17 Utrikes- och säkerhetspolitiken 17.1EU:s globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitik I ljuset av de fortsatta utmaningarna mot den regelbaserade världsordningen fanns det 2019 skäl att reflektera över EU:s globala strategi. genomförde därför EU:s höga representant en genomlysning av strategin som visade att strategins övergripande prioriteringar är relevanta. Prioriteringarna är säkerhet och försvar, stöd till multilateralism och regionala samarbeten liksom resiliens i EU:s bredare grannskap och integrerad ansats till hanteringen av kriser och konflikter. I samband med genomlysningen antogs även rådsslutsatser om multilateralism vid rådet för utrikes frågor (FAC) . 17.2Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken Genomförandet av EU:s globala strategi inom säkerhet och försvar fortsatte och antog EU:s utrikes- och försvarsministrar rådsslutsatser om säkerhet och försvar. Den höga representanten presenterade en första utvärderingsrapport om det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) vilket följdes av rådsrekommendationer. fattade rådet beslut om att lansera 13 nya Pesco-projekt. Sammantaget uppgår antalet projekt nu till 46, varav deltar i sex. har genomförandet av en första fullständig samordnad försvarsöversikt (CARD) inletts. antogs rådsslutsatser som välkomnade den höga representantens och kommissionens rapport om genomförandet av handlingsplanen för militär rörlighet. Parallellt har även ett arbete inletts för att säkerställa samstämmighet mellan försvarsinitiativen. enades rådet, kommissionen och om ett utkast till förordning för att upprätta en europeisk försvarsfond (EDF), se avsnitt 41.3. Under den nya kommissionen kommer ett nytt generaldirektorat för försvarsindustri och rymd inrättas. har det även förhandlats om upprättande av en europeisk fredsfacilitet (EPF) som är ett instrument för finansiering av krishanteringsinsatser och kapacitetsbyggande i tredjeland. 2019/20:115 17.2.2 Civila dimensionen av den gemensamma inleddes genomförandet av åtagandena i pakten för den civila dimensionen av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), som antogs . EU:s utrikestjänst och kommissionen har tagit fram en gemensam handlingsplan för sitt genomförande av den civila pakten. 17.2.3Kvinnor, fred och säkerhet togs en handlingsplan –2024 fram för att genomföra den nya EU-strategin om kvinnor, fred och säkerhet. Handlingsplanen har fyra mål; kvinnors deltagande, jämställdhetsintegrering, EU som förebild och förebyggande arbete. EU har också tagit fram riktlinjer för den arbetsgrupp som hanterar kvinnor, fred och säkerhet. Målsättningen att öka representationen av kvinnor i GSFP-insatserna ligger fast. Som en del i genomförandet av pakten för civil GSFP har detta följts upp genom att Kontoret för planering och genomförande av civila krishanteringsinsatser bl.a. börjat att ta fram könsuppdelad statistik för att kunna följa utvecklingen . 17.2.4 Insatser i kontinuerlig förändring EU:s militära och civila krishanteringsinsatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken är ett konkret uttryck för unionens vilja och förmåga att bidra till fred och säkerhet. GSFP-insatser i , och , sex militära och tio civila. I har EU:s rådgivande insats (EUAM ) bidragit till reformarbetet i den civila säkerhetssektorn som verksamheten utökats till regeringskontrollerat område i östra . observatörsinsatsen i (EUMM ) fortsätter att verka för stabilitet genom att övervaka eldupphöravtalet mellan har EU stärkt engagemanget i genom ett ökat regionalt fokus för GSFP-insatserna i området (EUTM , EUCAP och EUCAP ). militära utbildningsinsats (EUTM RCA) bidragit till att stärka kapaciteten Därtill beslutade rådet om att upprätta en ny civil rådgivande insats (EUAM RCA). har fortgått där EU:s GSFP-insatser (EUTM , EUCAP och EUNAVFOR Operation ) utgör viktiga bidrag till stöd för den somaliska säkerhetssektorn och för att avvärja, förebygga och bekämpa piratdåd och väpnade rån utanför Rådet har beslutat om två förlängningar av mandatet för EUNAVFOR MED Operation med samma huvudsakliga Mandatet löper ut . rådgivningsinsats i (EUBAM ) har fortsatt att bidra till att stärka libyska myndigheters förmåga att hantera gränsöverskridande Skr. 2019/20:115 utmaningar. EU:s rådgivande insats för reform av den civila säkerhetssektorn i (EUAM ) har bidragit till genomförandet av den irakiska säkerhetsstrategin. EU:s civila insats i (EUPOL COPPS) har fortsatt att arbeta med stöd till den palestinska civilpolisen. EU:s gränsövervakningsuppdrag i Rafah (EUBAM Rafah) har fortgått i begränsad skala. EU:s militära insats i Bosnien och (Operation ) fortsätter att utgöra en viktig komponent i EU:s engagemang för att upprätthålla fred och säkerhet i regionen. I Kosovo bidrar EU:s civila krishanteringsinsats (EULEX Kosovo) med stöd till de straffrättsliga och civilrättsliga institutionerna. har arbetet fortsatt med genomförandet av de 74 förslag på aktiviteter och samarbetsområden som följer av den gemensamma s.k. Warszawa-deklarationen . Den senaste framstegsrapporten presenterades och lyfter bl.a. fram de resultat som uppnåtts i arbetet med att motverka hybridhot. Arbetet med att förbättra militär rörlighet, samarbete om cybersäkerhet, genomförandet av koordinerade och parallella övningar, samarbete i fältinsatser, och närmare samordning mellan organisationernas försvarsplaneringsprocesser är andra exempel på framsteg. I rådsslutsatserna om säkerhet och försvar bekräftades det fortsatta samarbetet. 17.3EU som aktör i FN Årets gemensamma prioriteringar för EU:s arbete i FN under generalförsamlingens 74:e session inkluderade bl.a. stärkt multilateralism och FN, förberedelser för FN:s 75-årsjubileum, FN-reform, konfliktförebyggande, engagemang för klimatfrågorna, Agenda 2030, migration, mänskliga rättigheter, humanitära frågor, terrorismbekämpning och icke-spridning av massförstörelsevapen. Rådet för utrikes frågor antog prioriteringarna och underströk att arbetet med att stärka den regelbaserade världsordningen med FN i centrum behöver intensifieras. EU har fortsatt att vara en viktig aktör i FN:s arbete med att genomföra resolution och efterföljande resolutioner om kvinnor, fred och säkerhet. EU följer upp de tre huvudsakliga reformspåren inom FN- systemet om utveckling, fred och säkerhet samt managementfrågor. EU fortsatte att vara en ledande aktör i FN:s olika forum för mänskliga rättigheter. Under högnivåveckan stod EU värd för ett antal möten och initiativ om mänskliga rättigheter, barns rättigheter och att motverka sexuellt och könsrelaterat våld. EU stod också värd för ett högnivåmöte om . Arbetet med att följa upp prioriteringarna för partnerskapet mellan EU och FN inom fredsbevarande insatser och krishantering har fortsatt . FN är EU:s viktigaste partner i fält bl.a. i , och . 2019/20:115 17.4 och har verksamheten för () övervägande fokuserat på den ryska aggressionen mot , vilket har dominerat även EU:s arbete i organisationen. Även mänskliga rättigheter, grundläggande fri- och rättigheter, inklusive mediefrihet, och rättsstatens principer har varit viktiga frågor för EU . EU har också verkat för att förstärka kapacitet på områdena rustningskontroll och militär transparens, konfliktförebyggande och krishantering. EU bidrar med den största delen av finansieringen av tekniska bistånds- och samarbetsprogram, som omfattar länder som ingår i Östra partnerskapet, södra och samt kandidatländer till EU. utsträcktes det s.k. programmet för partnerskap för god förvaltning för länderna i Östliga partnerskapet till en andra period 2019–2021. Samarbetet kring rättsstatsfrågor har också ökat. I två nya gemensamma program samarbetar EU och för att stärka skyddet för grundläggande rättigheter inom EU. EU och dess medlemsstater arbetade för att få fler stater att ansluta sig till Romstadgan liksom för ökat samarbete med domstolen. EU verkade även för att de lagändringar som krävs för att genomföra Romstadgan införs i statsparternas nationella lagstiftning. EU och dess medlemsstater har även uttryckt politiskt stöd för domstolens oberoende och integritet i samband med externt politiskt tryck på domstolen. 17.6Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer Rapporten om genomförandet av för mänskliga rättigheter och demokrati (2015–2019) antogs genom rådsbeslut . Ett av EU:s verktyg för den externa mänskliga rättigheter-politiken är riktlinjer som anger förutsättningar för gemensamt agerande lokalt och multilateralt. antog rådet för utrikes frågor nya riktlinjer om icke-diskriminering, och antogs nya riktlinjer om rätten till vatten och sanitet. förlängdes mandatet för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och utökades då till att omfatta även internationell humanitärrätt och internationell rättvisa. EU har uppmärksammat situationen i specifika länder och individuella fall där människorättsförsvarares mänskliga rättigheter kränkts. Årets rådsslutsatser om EU:s agerande i FN:s forum för mänskliga rättigheter antogs av rådet för utrikes frågor . EU har, ensamt eller gemensamt med andra, lagt fram både tematiska och landspecifika resolutioner i dessa forum. Rådet för utrikes frågor antog rådsslutsatser om Skr. 2019/20:115 demokrati. Senast rådet antog slutsatser om demokrati var 2009 under De nya rådsslutsatserna bekräftade EU:s engagemang för demokrati i de externa relationerna, beskrev utmaningar och möjligheter för demokrati i världen samt stakade ut riktningen för EU:s agerande i frågan framöver. 17.7Uppföljning av för jämställdhet i yttre förbindelser 2016–2020 När det gäller EU:s yttre förbindelser finns en handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt för perioden –2020. Rådsslutsatser om kommissionens årliga rapport om genomförandet uppmuntrade till arbete med en ny handlingsplan . Slutsatserna antogs vid rådet för utrikes frågor (utveckling) . Enligt handlingsplanen ska EU vara en stark global aktör för jämställdhet och alla kvinnors och flickors fulla åtnjutande av de mänskliga rättigheterna, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Handlingsplanen ska genomföras i alla delar av EU:s yttre förbindelser. Kopplingen till Agenda 2030, EU:s globala strategi och EU:s arbete med agendan för kvinnor, fred och säkerhet är särskilt viktig. 17.8Agenda 2030-samarbetet i EU Kommissionen presenterade sitt diskussionsunderlag om EU:s genomförande av Agenda 2030. Underlaget låg till grund för rådsslutsatser som antogs på rådet för allmänna frågor . har EU även arbetat med gemensamma EU-ståndpunkter inför den globala uppföljningen av Agenda 2030 inom ramen för FN:s politiska högnivåforum om hållbar utveckling (HLPF). EU rapporterade till FN om sitt genomförande vid HLPF och inför det presenterade sin årliga statusrapport och kommissionen tog fram en syntesrapport om hur EU:s utvecklingssamarbete bidrar till Agenda 2030. Rådsslutsatser, med utgångspunkt från statusrapporten och med fokus på nästa steg, antogs . Genomförandet av Agenda 2030 har också särskilts lyfts fram av kommissionens nya ordförande. Samtliga nya kommissionärer har fått i uppdrag att ansvara för genomförandet inom ramen för sina ansvarsområden. EU deltog i den tredje förberedande kommittén i ickespridningsfördragets (NPT) översynscykel. EU deltog vidare vid den 2019/20:115 årliga sessionen i FN:s generalförsamlings första utskott där man höll gemensamma anföranden i samtliga kluster, inkl. kärnvapenklustret. EU uttryckte stöd för provstoppsavtalet CTBT och vikten av att det träder i kraft. EU har i samband med uttryckt oro över fortsatta avsteg från , som EU uppmanat att återgå till att efterleva. Mot bakgrund av användning av kemiska vapen i och förlängde EU den tematiska sanktionsregim som inrättades 2018 och införde riktade sanktioner. EU har fortsatt uttryckt stöd för Organisationen för förbud mot kemiska vapens (OPCW) uppdrag att identifiera ansvariga för kemvapenattacker och deltog i arbetet i det internationella partnerskapet mot straffrihet för kemvapenanvändning. EU bidrog till projekt till stöd för B-vapenkonventionen och talade vid dess årliga statspartsmöte och expertmöten. EU deltog i G7:s ickespridningsarbete samt det globala partnerskapet mot spridning av material och teknologi för massförstörelsevapen till terrorister. har arbetet fortlöpt med att genomföra den uppdaterade EU- strategin för bekämpning av illegal spridning av små och lätta vapen (SALW) som antogs (se faktapromemoria 2017/18:FPM161). Synbara effekter kan noteras i form av beslut om insatser för att bekämpa SALW i ett antal regioner. På minhanteringsområdet har EU-koordinering ägt rum när det gäller gemensamma ståndpunkter inför översynskonferensen av , som hölls i den 25–. EU och dess medlemsstater deltog aktivt i arbetet inom konventionen om vissa konventionella vapen (CCW) och i för frågor om autonoma vapensystem. Internationellt har EU fortsatt att främja säkerhet och hållbarhet och motverka en kapprustning i rymden, bl.a. genom ett samordnat deltagande i FN:s generalförsamlings första utskott och FN:s civila rymdkommitté (COPUOS) där man stött arbetet med att anta frivilliga riktlinjer för långsiktig hållbarhet i rymdverksamhet. avslutade EU översynsarbetet när det gäller genomförandet av den gemensamma ståndpunkten om vapenexport. användarguiden som hör till den gemensamma ståndpunkten hänvisas nu bl.a. till att demokratiaspekter bör beaktas inom ramen för Skr. 2019/20:115 tillståndsprövningar. EU och dess medlemsstater har bidragit till genomförandet av vapenhandelsfördraget ATT, bl.a. genom egna exportkontrollprojekt, delfinansiering av en frivilligfond och (lettiskt) ordförandeskap vid årets statspartsmöte. 17.10.2 Produkter med dubbla användningsområden Medlemsstaterna fortsatte arbetet med att tillämpa FN:s säkerhetsrådsresolutioner om icke-spridning och uppfylla åtaganden i de internationella exportkontrollregimer som reglerar produkter med dubbla användningsområden. Förhandlingar fortsatte om kommissionens förslag till ändringar i förordningen om produkter med dubbla användningsområden (se faktapromemoria 2016/17:FPM22). har EU genomfört FN-sanktioner, infört nya självständiga sanktioner eller förstärkt, förlängt eller på annat sätt ändrat befintliga sanktioner när det gäller ett stort antal länder/situationer. EU har utöver detta antagit två nya sanktionsregimer avseende situationen i respektive otillåtna provborrningsverksamhet i . Därtill har EU fattat beslut om sanktioner mot personer och enheter som saknar särskild koppling till ett bestämt land eller en bestämd region, s.k. tematiska sanktionsregimer. Detta gäller personer och enheter som har samröre med terrorism generellt, men även ISIL (Daesh) och specifikt. EU har också tematiska sanktioner för att förhindra användning och spridning av kemiska vapen. har det även inrättats en sanktionsregim för att motverka cyberattacker mot EU. EU:s utrikespolitiska arbete mot terrorism följer de rådsslutsatser som de europeiska utrikesministrarna antog om EU:s externa antiterrorismpolitik. Engagemanget innebär bl.a. samarbete mellan EU:s interna och externa instrument. Samarbetet med länder i närområdet är särskilt prioriterat. De 17 antiterrorismexperterna vid EU:s representationskontor i MENA- regionen, , (inklusive ), och på västra är med något undantag tillsatta. Dessa experter är centrala för EU:s antiterrorismsamarbete i förhållande till tredjeland, varför tillsättning av dessa varit prioriterat. EU:s bilaterala dialoger om antiterrorism med tredjeland har fortsatt , med medlemsstaternas insyn. EU har tagit en alltmer framträdande roll i flera multilaterala sammanhang, bl.a. genom undertecknande av ett samförståndsavtal (MoU) med FN. EU och är medordförande i arbetsgruppen för inom ramen för () och 2019/20:115 ingår både i den globala koalitionen mot Daesh och Financial Action Taskforce (FATF). EU har fortsatt att delta i förhandlingarna om cyberfrågor inom . Som en del i utvecklingen av EU:s s.k. diplomatiska verktygslåda för att hantera och bemöta statsunderstödda cyberangrepp har det även inrättats en tematisk sanktionsregim för cyberfrågor på EU-nivå. Cybersäkerhetsförordningen (EU) 2019/881 om cybersäkerhetsbyrån och om cybersäkerhetscertifiering av informations- och kommunikationsteknik och om upphävande av cybersäkerhetsakten trädde i kraft . Kommissionen presenterade ett förslag till revidering av den nu gällande civilskyddslagstiftningen (se faktapromemoria 2017/18:FPM35). ledde trilogförhandlingarna till att ett beslut om en reviderad civilskyddsmekanism kunde träda i kraft . Revideringen syftar till att öka kraven på medlemsstaterna när det gäller det förebyggande och förberedande arbetet på nationell nivå samt utöka möjligheterna till operativt stöd till medlemsstaterna vid större händelser av allvarlig karaktär. Denna nya operativa resurs benämns rescEU. bidrog med sex helikoptrar med kapacitet att släcka skogsbränder till rescEU-transition (en övergångslösning som det permanenta rescEU byggs upp). Den övergripande målsättningen med EU:s arbete är att stärka samordningen inom EU och mellan dess medlemsstater i syfte att stärka förmågan att identifiera, förstå och bemöta olika slags hybrida hot. Diskussionerna i har främst fokuserat på desinformation, valsäkerhet och cyberrelaterade frågor såsom 5G och Det finska ordförandeskapet hade hybridhot som ett prioriterat område , något som bl.a. bidrog till att slutsatser om hybrida hot antogs vid rådet för allmänna frågor . EU:s åtgärder för att motverka desinformation har fortsatt enligt den handlingsplan som presenterades 2018 (se faktapromemoria 2018/19:FPM26). I slutsatserna från Europeiska rådets möte efterlystes fortsatta insatser för att öka medvetenheten, öka beredskapen och öka motståndskraften mot desinformation. Hybridhot är fortsatt även Skr. 2019/20:115 ett prioriterat område i samarbetet mellan EU och Nato. 17.16Konsulära frågor och krisberedskap