prop · H703177 · 2020-06-16 00:00:00 — 60Finansdepartementet, Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? Rapport från ekonomiska avdelningen på , 2011; prop. 2011/12:100, bilaga 5. Bedömningen gjordes ursprungligen av . 62Riksskatteverket, Redovisning av privata tjänster, 1996. Svart barntillsyn omsatte också enligt ett räkneexempel. 63Skatteverket, Svartköp och svartjobb i . Del 1: Undersökningsresultat, 2006. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N varav städning svarade för . uppskattning var en fjärdedel av det av använda beloppet. Vidare gjorde – presenterad efter – bedömningen att rutreformen hade medfört att den svarta sektorn för städtjänster hade minskat med 11–. Det är således stora skillnader mellan antaganden och bedömningar. Departementet antar att av (samt en årlig volymuppräkning) omvandlas från svart till vitt på lång sikt medan undersökningar tyder på att 11–av 600 miljoner hade omvandlats 2010. Om vi antar att omvandlingen från svarta till vita jobb var lika omfattande för de resterande delarna (svart barnpassning och trädgårdsskötsel) så blir beräkning av omvandlingen av svarta jobb till vita inom hushållstjänster sammantaget 23 gånger högre än vad undersökningar indikerar. Även om beräkningar avser omvandlingen på lång sikt är skillnaden i förhållande till bedömning anmärkningsvärt stor. Enligt en ny studie av har emellertid privatpersoners köp av svarta tjänster minskat ganska markant för alla de nio typerna av tjänster som undersökt.64 Nedgången är mer tydlig för de tjänster som omfattas av rut- och rotavdragen än för de flesta andra tjänster, delvis eftersom svartköpen 2005 var högre där. Men nedgången är av ungefär samma magnitud för reparation eller hjälp med bil och båt, som inte subventionerats. hade av de tillfrågade köpt städning med mera svart, en nedgång från Införandet av rut och rot kan ha bidragit till en allmän nedgång av benägenheten att köpa svarta tjänster. Om så är fallet finns det betydande effekter för samhällsekonomin som sträcker sig bortom dem som avspeglas av nedgången inom rot och rut. Sammantaget innebar regeringens antaganden om den svarta sektorns storlek och omvandling från svart till vitt en betydlig avvikelse från bedömningar . Antagandet om den svarta sektorns storlek tycks ha varit en rejäl överskattning. De offentligfinansiella bidrag som dessa antaganden ligger till grund för måste därför anses överskattade. bedömning är därför att det empiriska stödet för regeringens antaganden om effekterna av omvandlingen av svarta jobb till vita är svagt. 5.1.2 Köparnas arbetsutbud och inkomstutveckling antog att hälften av den frigjorda tiden som följer av köp av ruttjänster används till marknadsarbete. Detta har vi inte studerat i granskningen, däremot har vi räknat fram skillnaden i arbetsinkomster mellan rutköpare och jämförbara hushåll (se kapitel 3). I ett räkneexempel översattes denna skillnad till arbetade timmar. Eftersom vi inte kan fastställa orsakssambandet mellan köp av 64Skatteverket, Hushållens medvetna köp av svarta tjänster 2005 och 2019, 2020. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N ruttjänster och skillnaden i arbetsinkomst mellan ruthushåll och jämförbara hushåll som inte har köpt ruttjänster gäller detta även för de framräknade timmarna. Hela skillnaden behöver inte vara en effekt av att man köpt ruttjänster. Det är oklart vad avsåg med frigjord tid. Är en köpt timme en frigjord timme eller är den insparade tiden för egen städning den frigjorda tiden? Som nämnts i avsnitt 2.2.3 räknade Halldén och med att köpt städning frigör 1,8 timmars egen städning, vilket baserades på resultat från en enkätundersökning av . Med reservationen att det vi använder är ett grovt uppskattat belopp uppgår det ökade antalet arbetade timmar till 10,9 miljoner för gruppen sammanboende i åldern 26–som gjorde rutavdrag med . Samma grupp köpte ruttjänster. För den gruppen kan effekten på arbetade timmar vara betydande. Totalt köptes inom rut. en tolkning av frigjord tid baserad på timme för timme förefaller antagandet om att hälften används till marknadsarbete vara rimligt, om än lite i överkant. bedömer emellertid att det är rimligt att använda samma antagande som Halldén och – köpt hushållstjänst frigör Då motsvarar dessa köp 17,1 miljoner frigjorda timmar för gruppen sammanboende i åldern 26–. För dessa hushåll används då av den frigjorda tiden till marknadsarbete. Om vi i stället sätter det ökade marknadsarbetet på i relation till det totala antalet frigjorda timmar på 41,2 miljoner timmar65 uppgår andelen till . Sammantaget förefaller antagandet om att hälften av rutköparnas frigjorda tid – räknat på detta sätt – används till marknadsarbete vara rimligt för de sammanboende i åldern 26–som använder ruttjänster i stor omfattning. För hela gruppen användare är det en överskattning. Som högst är det en dryg fjärdedel av den frigjorda tiden som används till marknadsarbete. Egentligen är det emellertid inte arbetade timmar som är det primära intresset när självfinansieringsgraden bedöms utan vilka intäkter den offentliga sektorn erhåller när marknadsarbetet utökas. Detta sammanfattas nedan. Som framkom av räkneexempel 1 (se avsnitt 3.3.5) kan en sammanlagd inkomstökning för hela gruppen sammanboende i åldrarna 26–vara Detta betraktar vi som en övre gräns för storleken på den effekt som köp av ruttjänster har haft på arbetsinkomsterna. För sammanboende i åldrarna 57–och för ensamboende fann vi ingen skillnad i arbetsinkomster i relation till deras jämförelsegrupp. Beloppet bedömer vi därför vara en rimlig utgångspunkt för en beräkning av de intäkter den offentliga sektorn erhåller när marknadsarbetet utökas. 65Totala antalet köpta timmar på 22,9 miljoner multiplicerat med 1,8. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N offentligfinansiella intäkterna i form av inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och moms på denna inkomstökning motsvarar enligt beräkningar, som baseras skatteregler (se bilaga 3). Ruthushållens ökade arbetsinkomster efter skatt är enligt våra beräkningar klart lägre än deras utgifter för köp av ruttjänster. Det innebär att övriga sektorer möter en lägre efterfrågan när hushållen flyttar konsumtion till ruttjänster. en mindre det motverkas detta av att rutarbetarnas inkomster ökar, men den sammanlagda minskningen av konsumtionen i övriga sektorer kan grovt uppskattas till (se bilaga 3). Den lägre efterfrågan på övriga sektorers varor och tjänster får negativa effekter på sysselsättning, lönesumma och vinster i dessa sektorer. Därigenom levererar dessa sektorer ett mindre bidrag till de offentliga finanserna. Dessa effekter behandlas emellertid inte i denna rapport. Sammantaget bedömer att det inte finns stöd för antagande att hälften av den frigjorda tiden används till ökat marknadsarbete. En grov uppskattning av inkomstskatt, arbetsgivaravgifter och moms på rutköparnas inkomstökning ger en offentligfinansiell intäkt på trängs konsumtion av övriga varor och tjänster undan, vilket har negativa konsekvenser för offentliga finanser. 5.1.3 påverkan på de anställdas skatter och bidrag antog att de som får ett rutarbete betalar mer skatt och får mindre bidrag än om de inte börjar arbeta i rutbranschen. Granskningen visar att de som tog ett rutarbete hade ett svagt utgångsläge sysselsättnings- och inkomstmässigt. Det gäller såväl inrikes som utrikes födda; sysselsättningsgraden låg på . i kapitel 4 har de inrikes födda som tagit ett arbete inom rutbranschen haft en inkomstutveckling som inte skiljer sig nämnvärt från jämförelsegruppens. Därmed uppstår inga uppenbara offentligfinansiella effekter för den gruppen som 2017 utgjorde omkring en tredjedel av dem som började i rutbranschen. För utrikes födda har emellertid inkomster och sysselsättningsgrad stigit mer än för jämförelsegruppen. Sysselsättningsgraden har stigit mer för dem som arbetat i rutbranschen. Inkomstmässigt tjänade en utrikes född som fick ett rutarbete mer än en person i jämförelsegruppen . Eftersom effekten för utrikes födda uppstår direkt vid inträdet i rutbranschen och lever kvar, om än avtagande, under hela den studerade perioden är det svårt att på empirisk grund ge ett svar på hur effekten ser ut . Vi har därför gjort en modell som grovt uppskattar hur stor effekten är över R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N i ett tänkt jämviktsläge (se bilaga 3).66 I beräkningen ingår inte arbetskraftsinvandrare, se nedan. Beräkningen visar att det för en rutarbetare innebär en arbetsinkomstförstärkning på över livstiden. För gruppen utrikes födda motsvarar det knappt 400 miljoner . Den direkta offentligfinansiella effekten i form av inkomstskatt, arbetsgivaravgift och moms samt minskade utgifter för transfereringar kan uppgå till i storleksordningen . Därtill kan kostnaden för arbetsmarknadsutbildning och liknande skilja sig åt mellan grupperna. En faktor som försvårar bedömningen av värdet av de utrikes föddas mer fördelaktiga utveckling om de fått ett rutarbete är att många av dem förefaller vara arbetskraftsinvandrare. Vår undersökning som redovisas i kapitel 4 visar att en betydande andel av dem som fick ett rutarbete –2017 inte bodde i året innan de började sitt rutarbete. utgjorde denna grupp 26–av dem som började i rutbranschen.67 Av dem vi kan identifiera i SCB:s register över födelseregion var de flesta från ett EU-land eller ett annat europeiskt land, vilket tyder på att många i denna grupp var arbetskraftsinvandrare. Arbetskraftsinvandring ingick inte i kalkyler. Inom EU är det fri rörlighet för arbetskraften vilket innebär att alla inom unionen kan ta ett arbete i . För personer från länder utanför EU gäller vissa regler för att ta ett arbete i Sverige.68 Den offentligfinansiella kostnaden för personer som invandrat för att ta ett rutarbete är svår att uppskatta. Den som direkt är fullt sysselsatt eller nära fullt sysselsatt genererar sannolikt en nettovinst för de offentliga finanserna inledningsvis. Om så blir fallet under personens livstid beror på hur länge personen arbetar, hur mycket personen arbetar samt om personen stannar kvar i livet ut. Fram till pensionen genererar en arbetsför vanligtvis en nettointäkt till offentliga finanser, men när en person slutat arbeta utgör de flesta en nettokostnad ur ett offentligfinansiellt perspektiv. Om personen stannar och arbetar i blir det sannolikt ett offentligfinansiellt tillskott. Om personen stannar permanent är utfallet oklart och beror bland annat på vilken sysselsättningsgrad personen har och hur det handlar om. Sammantaget är det bedömning att de som börjar arbeta i rutbranschen betalar mer i skatt och får mindre i bidrag än om de inte börjar arbeta i rutbranschen. beräkningar indikerar att det 66Beräkningarna baseras på uppmätta skillnader i arbetsinkomst under mellan dem som tagit ett rutarbete och jämförelsegruppen. 6 antas skillnaden fortsätta att avta . 67I avsnitt 4.1.2 redogörs för svårigheterna att uppskatta storleken på denna grupp. 68Bland annat ska personen ha erbjudits en lön som är på minst samma nivå som svenska kollektivavtal eller vad som är brukligt inom branschen, och löneinkomsten ska vara tillräcklig för att försörja personen i fråga (). Se , ”Krav för arbetstillstånd”, hämtad . Ett arbetstillstånd kan beviljas för längst med möjlighet till förlängning. kan arbetskraftsmigranten ansöka om permanent uppehållstillstånd. Se , ”Förlänga arbetstillståndet”, hämtad . 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N rör sig om ett tillskott till den offentliga sektorns finanser på några . Flera av de antaganden som legat till grund för regeringens uttalanden om att rutreformen är självfinansierad på lång sikt har varit alltför optimistiska. Totalt sett bedömer därför att det empiriska stödet för att rutreformen är självfinansierad på lång sikt är svagt. Statens direkta kostnader för skattesubventionen uppgick till . Därutöver tillkommer kostnaderna för att sköta systemet. Dessa uppskattar till för rut och rot sammantaget.69 I sammanhanget är det en begränsad summa. På plussidan finns offentligfinansiella effekter av ett ökat arbetsutbud hos köparna av ruttjänster och de utrikes födda som har fått ökade arbetsinkomster till följd av sitt rutarbete. Storleken på dessa effekter är svåra att uppskatta, men bedömer att de uppgår till i storleksordningen , men tränger köpen av ruttjänster ut konsumtion av andra varor och tjänster vilket har vidare skattekonsekvenser än vad som har undersökts Den direkta offentligfinansiella effekten av att omvandla svarta jobb till vita inom hushållstjänster begränsas av att den svarta sektorn för hushållstjänster bedöms ha varit en fjärdedel så stor som regeringen antog. Dock kan det finnas en indirekt effekt genom att den avtagande viljan att köpa hushållstjänster svart kan ha givit återverkningar även på andra områden. De inrikes födda som börjat arbeta med ruttjänster har haft en svag förankring på arbetsmarknaden. Deras inkomster stiger men i samma takt som den jämförbara gruppen. Den uppenbara effekten på de offentligfinansiella finanserna är därmed obetydlig. För de utrikes födda som fått ett arbete i rutbranschen finns det en tydlig skillnad sysselsättnings- och inkomstmässigt i relation till den jämförbara gruppen. Men sammantaget bedöms effekten på de offentliga finanserna vara begränsad till några . En betydande andel av dem som börjat arbeta i rutbranschen är nya i och kommer framför allt från andra EU-länder, vilket tyder på en omfattande arbetskraftsinvandring. har inte gjort någon bedömning av den offentligfinansiella effekten av arbetskraftsinvandringen i rutbranschen. Vi noterar dock att inte tog hänsyn till eventuell arbetskraftsinvandring i bedömningen av rutavdragets självfinansieringsgrad. 69Mejl från , . R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N 6 Slutsatser och rekommendationer övergripande slutsats är att intentioner med rutavdraget i viss mån har infriats vad gäller rutköparnas ökade marknadsarbete och möjligheter för vissa grupper att få en fastare förankring på arbetsmarknaden. Granskningen visar vidare att regeringens bedömning att rutavdraget är självfinansierat har svagt empiriskt stöd. 6.1.1Rutköparnas marknadsarbete har ökat i en begränsad grupp hushåll Såväl regeringen som har lyft fram rutavdragets betydelse för ökat marknadsarbete och ökad sysselsättning.70 Det har därmed funnits en tanke om att de som använder ruttjänster i betydande utsträckning ska vara personer som kan och vill marknadsarbeta mer, men som har svårt att få tiden att räcka till för både hushållsarbete och mer marknadsarbete. Träffsäkerheten är i detta perspektiv inte särskilt god. De som kan förmodas öka sitt marknadsarbete till följd av att ruttjänster frigör tid för köparen är personer som deltar på arbetsmarknaden, framför allt barnfamiljer. Detta stöds av resultaten av vår undersökning av rutköparnas arbetsinkomster. Granskningen visar emellertid att enbart av hushållen som köpte ruttjänster hade hemmavarande barn. Denna grupp använder dock ruttjänster i större omfattning än andra hushåll; deras andel av de totala avdragen uppgick Även om det är en relativt liten andel av de hushåll som köper ruttjänster som kan sägas tillhöra den primära målgruppen så visar de empiriska resultaten att den gruppen hade en starkare inkomstutveckling än jämförbara grupper som inte köpt ruttjänster. Granskningen visar att denna, något begränsade, grupp ger ett ansenligt bidrag till de offentliga finanserna. 6.1.2Utrikes födda som får ett rutarbete förbättrar sin ekonomiska situation och sin förankring på arbetsmarknaden Granskningen visar att det är stor skillnad mellan inrikes och utrikes födda vad avser effekten av att få ett arbete i rutbranschen. För inrikes födda uppstår ingen skillnad mot en jämförbar grupp avseende inkomstutvecklingen. Det blir således inget bidrag till de offentliga finanserna från inrikes födda. Utrikes födda rutarbetare har däremot tydligt förbättrat sin ekonomiska situation och sin 2006/07:94, bet. 2006/07:SkU15. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N förankring på arbetsmarknaden i relation till sin jämförelsegrupp. Härigenom skapas ett positivt bidrag till de offentliga finanserna. Storleken på bidraget begränsas dock av att denna grupp utgör en relativt liten andel av de nya rutarbetarna. Dess exakta storlek kan vi inte beräkna, men den kan vara i storleksordningen en tredjedel av de rutarbetare som började i branschen 2011–2017. Då ingår inte de utrikes födda rutarbetare som inte var folkbokförda i året innan de trädde in i rutbranschen och de rutarbetare som vi inte kan identifiera i statistiken. En förklaring till de begränsade effekterna på de offentliga finanserna är återigen rutavdragets bristande träffsäkerhet. Det ska dock framhållas att vi inte har gjort någon bedömning av arbetskraftsinvandringens effekt på de offentliga finanserna. De arbetskraftsinvandrare som träder in i rutbranschen bidrar förmodligen positivt till de offentliga finanserna på kort sikt, men den långsiktiga effekten är svår att överblicka. Den beror bland annat på huruvida arbetskraftsinvandrarna kommer att stanna permanent i . 6.1.3 Svagt empiriskt stöd för att rutavdraget är självfinansierat bedömer att det empiriska stödet för att rutavdraget skulle vara självfinansierat på lång sikt är svagt. Det följer av rutavdragets bristande träffsäkerhet när det gäller framförallt rutköparnas marknadsarbete och att de ursprungliga antagandena om omfattningen av omvandlingen av svarta jobb till vita jobb var alldeles för optimistiska. lämnar följande rekommendationer till regeringen: •Se över beräkningarna av rutavdragets långsiktiga självfinansieringsgrad och långsiktiga effekter på sysselsättningen. Detta kan redovisas i samband med att eventuella förslag om förändringar av rutavdraget lämnas till . •Beakta den potentiella arbetskraftsinvandringen vid utformningen av åtgärder som syftar till att öka sysselsättningen. Detta gäller inte minst åtgärder som syftar till att öka sysselsättningen bland dem med svag anknytning till arbetsmarknaden. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Halldén, K. och , A., ”Ökar RUT-avdrag kvinnors arbetsmarknadsutbud?”, Ekonomisk debatt, nr. 2, 2015. Halldén, K. och , A., ”The relationship between hours of outsourced domestic services and female earnings: Evidence from a Swedish tax reform”, Research in Social Stratification and Mobility, 55, 2018. Rickne, ”Kvinnor med flyktingbakgrund i rutsubventionerade företag”, SNS Analys, 2019. , Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? Rapport från ekonomiska avdelningen på , , 2011. , H. Reformerad beskattning av hushållstjänster, bilaga till SOU 1997:17, 1997. , Redovisning av privata tjänster, RSV Rapport 1996:5, 1996. , Svartköp och svartjobb i . Del 1: Undersökningsresultat, Rapport 2006:4, 2006. , Om och och och , 2011. , Skattesystemets utveckling –2015, Del II, 2018. , Hushållens medvetna köp av svarta tjänster 2005 och 2019, 2020. SOU 1997:17, Skatter, tjänster och sysselsättning. Tillväxtanalys, RUT-reformen – en deskriptiv analys av företagen och företagarna, 2018. Tillväxtanalys, Utvärdering av RUT-avdraget – effekter på företagens tillväxt och överlevnad, 2019. , A., Samhällsekonomiska effekter av skattelättnader för hushållsnära tjänster, Specialstudie nr 7, , 2005. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N 2006/07:94, Skattelättnader för hushållstjänster, m.m. 2011/12:100, ekonomiska vårproposition. 2014/15:10, Förbättringar av husavdragets fakturamodell. 2015/16:1, Budgetpropositionen . betänkande 2010/11:FiU20, Riktlinjer för den ekonomiska politiken. betänkande 2006/07:SkU15, Skattelättnader för hushållstjänster, m.m. betänkande 2014/15:SkU7, Förbättringar av husavdragets fakturamodell. Riksdagsskrivelse 2006/07:181. Riksdagsskrivelse 2010/11:319. Riksdagsskrivelse 2014/15:42. Inkomstskattelagen (1999:1229). Lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete. Lagen (2007:1123) om ändring i lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete. Lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete. Lagen (2009:197) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Lagen (2009:536) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Lagen (2012:829) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Lagen (2014:1458) om ändring i lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete. Lagen (2015:473) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Lagen (2015:775) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Lagen (2015:792) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). Lagen (2019:450) om ändring i inkomstskattelagen. , ”Förlänga arbetstillståndet”, tillstand.html, hämtad . , ”Krav för arbetstillstånd”, for-arbetstillstand.html, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Vi har tillämpat en kombination av propensity score-matchning och exakt matchning. Samtliga variabler har matchats t−1, där t är året ett hushåll gör rutavdrag . Vid matchningen på propensity score har vi använt kernel-matchning. Slutligen görs en bias-korrektion (regression adjustment) för att kontrollera för eventuella kvarvarande skillnader mellan rutköparna och Vid beräkningen av respektive hushålls propensity score skattar vi sannolikheten för att göra ett rutavdrag år t (probit). Modellen skattas separat för sammanboende kvinnor och män samt ensamboende. I skattningarna ingår hushåll där arbetsinkomsterna för respektive vuxen överstiger och där kvinnan (alternativt mannen i ensamboende hushåll) är året innan avdraget görs. För sammanboende hushåll ingår följande variabler för både kvinnan och mannen i propensity score-modellen om inte annat anges: •ålder och ålder i kvadrat •ålderskategorier (26–30, 31–35, 36–40, 41–45 och 46– för kvinnan i sammanboende hushåll, dessutom 46–50, 51–55 för ensamstående hushåll och ytterligare 56–60, 61–65 och 66– för mannen i sammanboende hushåll) •hushållstyp (fyra kategorier baserat på BHTYPHB) •förekomst av barn i förskoleålder (0–) •antal barn, dummies (inga barn, ett barn, två barn, tre barn, fler än tre barn) •utbildningsnivå (förgymnasial, gymnasial, eftergymnasial) •sektor (15 kategorier enligt Näringsgrenstillhörighet enligt SNI2007 – AstSNI2007G) •kommungrupp (storstad, större stad, mindre stad, landsbygd) •födelseland (, , utanför ) •arbetsinkomst och logaritmerad arbetsinkomst (ForvInk, 2011–) •föräldrapenning (belopp och bruttodagar, 2011–) •sjukpenning (förekomst, belopp och bruttodagar, 2011–). Baserat på SjukSum som är summan av sjukpenning, förebyggande sjukpenning, arbetsskadesjukpenning och rehabiliteringsersättning. 71Se Caliendo och Kopeinig, ”Some Practical Guidance for the Implementation of Propensity Score Matching”, , vol. 22, nr 1, 2008 för en översikt av matchning med hjälp av propensity score. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N Följande variabler har vi matchat exakt på: •ålderskategorier för kvinnan (26–30, 31–35, 36–40, 41–45 och 46–) •förekomst av barn i åldrarna 0–3 •förekomst av barn i åldrarna 4–6 •kön (för ensamboende hushåll). Utfallsvariabeln som används är: