prop · H80324 · 2020-10-06 00:00:00 — För del antas det inte medföra mer än eventuellt en marginell ökning av arbetsbelastningen. Plats- undersökningar förväntas inte ske med någon större frekvens. De företag som berörs av platsundersökningar brukar regelmässigt underkasta sig dessa frivilligt. Det finns ingen anledning att förvänta sig att detta kommer att ändras när vissa företag kommer att omfattas av Esmas tillsyn. Ärenden om verkställighet av beslut om sanktionsavgifter enligt förordningen om referensvärden förväntas inte heller bli vanligt förekommande. eventuella merkostnader till följd av förslag- en ska därför rymmas inom myndigheten befintliga ekonomiska ramar. I övrigt kan förslagen inte anses medföra några sådana konsekvenser Prop. 2020/21:24 som behöver redovisas enligt förordningen om konsekvensutredning vid I avsnitt 9 föreslås att förslagen med anledning av ändringsförordningen ska träda i kraft och att förslaget om Finansinspek- tionens ingripanden ska träda i kraft . Det kan inte anses finnas något behov av särskilda informationsinsatser med anledning av förslagen. 10.3Ändringar i lagen med kompletterande bestämmelser till 10.3.1Förslagens syfte och alternativa lösningar I propositionen föreslås att ska kunna ingripa mot en emittent som underlåtit att, på begäran av inspektionen, lämna en skriftlig förklaring om hur villkoren för att skjuta upp offentliggörande av insider- information har uppfyllts (avsnitt 7.2.1). Enligt marknadsmissbruksförordningen ska medlemsstaterna i nationell rätt föreskriva att behöriga myndigheter ska ha befogenhet att vidta lämp- liga administrativa sanktioner och andra administrativa åtgärder vid över- trädelser av den skyldigheten (artiklarna 17.4 fjärde stycket och 30.1 a). Eftersom det följer av förordningen vilka sanktionsmöjligheter som de behöriga myndigheterna ska ha tillgång till är valmöjligheten för med- lemsstaterna i detta avseende begränsad. Om inte gör nödvändiga anpassningar av lagstiftningen till förordningen är det sannolikt att kommissionen inleder ett förfarande om fördragsbrott. Att avstå från att göra sådana anpassningar utgör alltså inte något alternativ. I propositionen föreslås även att det ska införas ett krav på att emittenter vars finansiella instrument har tagits upp till handel på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag i ska upprätta en förteckning över alla personer som har tillgång till insiderinformation och som arbetar för emittenten genom anställningskontrakt eller på annat vis utför uppgifter genom vilka de har tillgång till insiderinformation, s.k. händelsebaserade insiderförteckningar (avsnitt 7.2.2). Varje medlemsstat får enligt förord- ningen ta ställning till om det finns något behov av att införa ett sådant krav. Kravet utgör således ett undantag från den nya huvudregel som har införts i marknadsmissbruksförordningen (artikel 18.6) genom för- ordningen om tillväxtmarknader för små och medelstora företag (artikel 1.4 b) och som innebär att sådana emittenter i sina insiderför- teckningar endast behöver ta upp personer som på grund av sin funktion eller befattning hos emittenten har regelbunden tillgång till insider- information, s.k. permanenta insiderförteckningar. Syftet med ett krav på endast permanenta insiderförteckningar är enligt förordningen om tillväxt- marknader för små och medelstora företag att minska den administrativa bördan för emittenter vars finansiella instrument har tagits upp till handel på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag (skäl 10). nativ lösning är således att inte utnyttja valmöjligheten i och låta 2020/21:24 det nya kravet på permanenta insiderförteckningar gälla. Bedömningen i denna proposition är dock att permanenta insiderförteckningar inte är ändamålsenliga verktyg för att förhindra marknadsmissbruk och på så sätt upprätthålla ett högt förtroende för den svenska finansmarknaden (se av- snitt 7.2.2). Relationen mellan de olika alternativen och den administrativa bördan för berörda emittenter utvecklas i avsnitten 10.3.2–10.3.5. Förslagen berör emittenter vars finansiella instrument har tagits upp till handel på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag, personer som arbetar för sådana emittenter genom anställningskontrakt eller på annat vis utfört uppgifter genom vilka de har tillgång till insiderinfor- mation och som är upptagna i en insiderförteckning (i det följande be- nämnda insynspersoner), investerare och . Förslaget kan i förlängningen också påverka tillväxtmarknader för små och medel- stora företag genom att det kan få effekter för hur många företag som väljer att ansöka om upptagande av värdepapper till handel på sådana handels- platser. 10.3.3Konsekvenser för företag och enskilda har drygt 450 emittenter finansiella instrument som är upp- tagna till handel på First North Growth Market eller Nordic SME som är de tillväxtmarknader för små och medelstora företag som finns i . En tillväxtmarknad för små och medelstora företag kan bestå av emittenter som inte är små eller medelstora företag. Förslaget att införa en möjlighet för att ingripa mot en emittent som underlåtit att, på begäran av inspektionen, lämna en skriftlig förklaring om hur villkoren för att skjuta upp offentliggörande av insider- information har uppfyllts berör emittenter vars finansiella instrument har tagits upp till handel enbart på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag. Syftet är att den skyldighet i marknadsmissbruksförordningen som, om den inte fullgörs ska kunna föranleda ingripande av Finans- inspektionen, ska innebära en lättnad endast för den kretsen av emittenter. En motsvarande lättnad finns dock i lagen med kompletterande bestäm- melser till EU:s prospektförordning som omfattar även sådana emittenter (2 kap. 2 §). Den bestämmelsen har medlemsstaterna haft möj- lighet att införa som en lättnad för samtliga emittenter från ett strängare krav i marknadsmissbruksförordningen. Eftersom den lättnad som gäller för emittenter vars finansiella instrument har tagits upp till handel enbart på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag, efter de ändringar som har gjorts genom förordningen om tillväxtmarknader för små och medelstora företag, följer direkt av marknadsmissbruksförordningen behöver bestämmelserna om ingripande i lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s marknadsmissbruksförordning kompletteras. Förslaget innebär att det ska införas en bestämmelse om ingripande som motsvarar en befintlig ingripandebestämmelse i den lagen. Förslaget bedöms därför inte medföra några konsekvenser för berörda emittenter, tillväxtmarknader för små och medelstora företag eller enskilda. Förslaget berör inte insynspersoner. Förslaget att i svensk rätt utnyttja den möjlighet som finns i marknads- missbruksförordningen att ställa upp krav på händelsebaserade insider- förteckningar berör ca 400 emittenter. I förhållande till att upprätta permanenta insiderförteckningar innebär ett krav på händelsebaserade insiderförteckningar en större administrativ börda för berörda emittenter. Skälet för det är att händelsebaserade insider- förteckningar kräver att emittenten har kontroll över bolagets anställda och uppdragstagare och den insiderinformation som dessa har. Händelse- baserade insiderförteckningar omfattar alla personer i bolaget som har insiderinformation och kräver således tätare uppdateringar i förhållande till permanenta insiderförteckningar. I förhållande till gällande rätt bedöms dock kravet på händelsebaserade insiderförteckningar innebära en lättnad. Emittenter vars finansiella instrument har tagits upp till handel på en tillväxtmarknad för små och medelstora företag undantas, enligt nuvar- ande regler i marknadsmissbruksförordningen, från kravet på att upprätta insiderförteckningar om vissa villkor uppfylls (artikel 18.6). För att om- fattas av detta undantag ska berörda emittenter dels säkerställa att alla personer med tillgång till insiderinformation är medvetna om de rättsliga skyldigheter som detta för med sig, dels kunna förse den behöriga myndig- heten med en insiderförteckning på begäran. Det innebär att emittenterna redan i praktiken måste ha kontroll över alla personer som har insider- information (skäl 10 i förordningen om tillväxtmarknader för små och medelstora företag). När en emittent får en begäran av en behörig myndig- het måste en insiderförteckning tillhandahållas med samma omfattande innehåll som insiderförteckningar som ska upprättas av emittenter på reglerade marknader. De berörda emittenterna behöver således inte införa några nya interna processer med anledning av förslaget. Enligt förordningen om tillväxtmarknader för små och medelstora före- tag ska innehållet i sådana insiderförteckningar som omfattas av förslaget i propositionen vara proportionerliga och utgöra en mindre administrativ börda än motsvarande insiderförteckningar för emittenter vars finansiella instrument är upptagna till handel på t.ex. en reglerad marknad (artikel 1.4 b i förordningen om tillväxtmarknader för små och medelstora företag, artikel 18.6 i marknadsmissbruksförordningen). Sådana insider- förteckningar som omfattas av förslaget ska i likhet med nuvarande regler för emittenter på tillväxtmarknader för små och medelstora företag endast tillhandahållas den behöriga myndigheten på begäran. Det är ännu oklart om andra länder inom EES avser att utnyttja val- möjligheten att införa krav på händelsebaserade insiderförteckningar. Om skulle ha strängare krav på insiderförteckningar än andra länder 2020/21:24 inom EES skulle det kunna minska den svenska tillväxtmarknadens attrak- tionskraft och innebära en konkurrensnackdel i förhållande till de länder som inte kräver händelsebaserade insiderförteckningar. För emittenterna torde det vara önskvärt med ett harmoniserat regelverk åtminstone i . lämnar förordningen om tillväxtmarknader för små och medelstora företag utrymme för olika bedömningar och det är ofrån- komligt att olika länder kommer ha olika regelverk. Det finns skillnader på informationskrav i annan finansmarknadsrättslig lagstiftning och trots det kan olika regler inom inte sägas ha inneburit någon nackdel för den svenska finansmarknaden. Marknaderna för små och medelstora företag och investeringsviljan i sådana företag skiljer sig åt i de nordiska länderna. Investeringsviljan är hög i och det finns en välfungerande marknad för små och medelstora företag. Ett ändamåls- enligt krav på händelsebaserade insiderförteckningar även på tillväxt- marknader för små och medelstora företag skulle snarare kunna bidra till att den svenska finansmarknaden upprätthåller sitt starka förtroende, vilket kan stärka attraktionskraften. Förslaget att utnyttja valmöjligheten i marknadsmissbruksförordningen att ställa upp strängare krav på insiderförteckningar i , i förhållande till huvudregeln i förordningen, bedöms således inte ha några påtagliga konkurrensrättsliga konsekvenser för tillväxtmarknader för små och medelstora företag. Det strängare kravet torde snarare upprätthålla det höga förtroende som finns för den svenska finansmarknaden och kunna öka attraktionskraften till tillväxtmarknader för små och medelstora företag. För insynspersoner bedöms förslaget innebära en trygghet dels för att sådana personer får reda på sina skyldigheter enligt marknadsmissbruks- förordningen, dels för att det i förteckningen antecknas när insynspersonen fick insiderinformation och när informationen upphörde att vara insider- information. På så sätt minskar risken för oklarheter kring dessa uppgifter, vilket kan vara betydelsefullt särskilt i samband med en utredning om marknadsmissbruk. För enskilda investerare bedöms förslaget innebära en högre nivå av investerarskydd i förhållande till kravet på bara permanenta insider- förteckningar eftersom händelsebaserade insiderförteckningar minskar risken för informationsunderskott på finansmarknaden. I och med att alla personer som har insiderinformation och som arbetar för eller på annat vis utför uppgifter för en emittent tas upp i händelsebaserade insiderförteck- ningar får de information om sina skyldigheter enligt marknadsmissbruks- förordningen. Risken för att sådana personer olagligen sprider insider- information minskar därmed. Händelsebaserade insiderförteckningar bedöms därför bidra till tillförlitligheten för finansmarknaden. 10.3.4 Konsekvenser för och Förslaget innebär att ska ingripa mot emittenter som inte fullgör sina skyldigheter att, på begäran av inspektionen, lämna en skriftlig förklaring om hur villkoren för att skjuta upp offentliggörande av insiderinformation har uppfyllts. har en Prop. 2020/21:24 motsvarande möjlighet att ingripa enligt lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s marknadsmissbruksförordning. Förslaget bedöms därför inte medföra några konsekvenser för . berörs inte av förslaget. Förslaget bedöms inte innebära några konsekvenser för Finansinspek- tionen, som även fortsättningsvis ska kunna få del av insiderförteckningar på begäran. I förhållande till ett krav på bara permanenta insiderförteck- ningar innebär förslaget att kommer att kunna ha ett användbart verktyg vid utredning av misstänkt marknadsmissbruk. Det- samma gäller för . Ett krav på bara permanenta insiderförteckningar skulle däremot kunna medföra mer resurskrävande utredningar för såväl som för att få reda på vilka personer hos en emittent som har haft insiderinforma- tion vid en viss given tidpunkt. har enligt gällande rätt en motsvarande möjlighet att ingripa mot emittenter som den som föreslås i propositionen. Förslaget be- döms därför inte påverka antalet ingripanden från och inte heller antalet överklagade beslut från inspektionen. Måltillström- ningen till domstolarna bedöms därmed inte påverkas av förslaget och det bedöms inte medföra några konsekvenser för domstolarna. Förslaget i fråga om insiderförteckningar berör inte domstolarna. I avsnitt 9 föreslås att ändringarna i lagen med kompletterande bestäm- melser till EU:s marknadsmissbruksförordning ska träda i kraft , vilket är det datum då ändringarna i marknadsmissbruks- förordningen börjar tillämpas. Det kan inte anses finnas något behov av särskilda informationsinsatser med anledning av förslagen. I övrigt kan förslagen inte anses medföra några sådana konsekvenser som behöver redovisas enligt förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. 10.4Ändringar i lagen om handel med finansiella instrument 10.4.1Förslagens syfte och alternativa lösningar ska enligt förslaget kunna förbjuda ett offentligt uppköpserbjudande eller marknadsföring av ett sådant erbjudande även när det finns skälig anledning att anta att uppköpserbjudandet skulle strida 2020/21:24 mot lagen om handel med finansiella instrument eller lagen om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden (se avsnitt 8). Syftet med förslaget är att bestämmelserna om förbud mot ett offentligt uppköpserbjudande och marknadsföring av ett sådant uppköpserbjudande så långt som möjligt ska utformas enligt motsvarande bestämmelser om förbud i regelverket om prospekt. Regeringen har i tidigare lagstiftningsärenden gjort bedömningen att ska ha motsvarande befogenheter att förbjuda offent- liga uppköpserbjudanden som att förbjuda erbjudanden av värdepapper till allmänheten och upptagande av värdepapper till handel på en reglerad marknad som kräver prospekt (se prop. 2004/05:158 och prop. 2005/06:140 s. 75–77). Det finns mot den bakgrunden inte något alternativ till förslaget. Förslaget berör budgivare, dvs. den som lämnar ett offentligt uppköps- erbjudande, investerare och . godkände 25 erbjudandehandlingar. 10.4.3Konsekvenser för företag och enskilda Förslaget avser en utredningsbefogenhet för och det bedöms inte innebära några administrativa kostnader för budgivare. För- slaget kan därför inte heller anses ha några direkta effekter på budgivares konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. För investerare innebär förslaget ett starkare skydd. Förslaget innebär att utredningsbefogenhet i fråga om offentliga uppköpserbjudanden ska motsvara inspektionens utrednings- befogenhet enligt regelverket på prospektområdet. Förslaget kan inte för- väntas medföra ett ökat behov av resurser för . Eventu- ella merkostnader ska därför hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Det torde endast bli fråga om ett fåtal beslut som kommer att prövas i domstol till följd av förslaget. Förslaget kan därmed inte förväntas med- föra någon märkbar ökning av antalet mål hos allmän förvaltningsdomstol. Eventuella ökade kostnader som kan uppkomma med anledning av förslagen ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. 10.4.6 Övriga konsekvenserProp. I avsnitt 9 föreslås att ändringarna i lagen om handel med finansiella instrument ska träda i kraft . Det kan inte anses finnas något behov av särskilda informationsinsatser med anledning av förslaget. I övrigt kan förslaget inte anses medföra några sådana konsekvenser som behöver redovisas enligt förordningen om konsekvensutredning vid regel- givning. 11.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument 1 d § får förbjuda ett offentligt uppköpserbjudande, om erbjudandet strider mot bestämmelserna i denna lag eller lagen (2006:451) om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden eller om det finns skälig anledning att anta att erbjudandet skulle göra det. får förbjuda marknadsföring av ett offentligt uppköps- erbjudande, om erbjudandet strider mot bestämmelserna i denna lag eller lagen om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden eller om det finns skälig anled- ning att anta att erbjudandet skulle göra det. Ett förbud som avses i första eller andra stycket ska upphävas om uppköps- erbjudandet inte längre strider mot bestämmelserna i denna lag eller lagen om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden eller om det inte längre finns skälig anledning att anta att erbjudandet skulle göra det. Paragrafen innehåller bestämmelser om när får för- bjuda ett offentligt uppköpserbjudande eller marknadsföring av ett sådant erbjudande (se prop. 2018/19:83 s. 184). Paragrafen är utformad efter förebild av 3 kap. 3 § lagen (2019:414) med kompletterande bestämmelser till EU:s prospektförordning. Övervägandena finns i avsnitt 8. I första och andra styckena görs tillägg som innebär att Finansinspek- tionen får besluta om förbud även när det finns skälig anledning att anta att ett offentligt uppköpserbjudande skulle strida mot bestämmelserna i denna lag eller lagen om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemark- naden. I tredje stycket görs ett tillägg som innebär att ett förbud enligt första eller andra stycket ska upphävas även om det inte längre finns skälig anled- ning att anta att uppköpserbjudandet skulle strida mot denna lag eller lagen om offentliga uppköpserbjudanden på aktiemarknaden. Övriga ändringar i paragrafen är språkliga. 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden 4 b § I denna lag betyder anknutet ombud: en fysisk eller juridisk person som har träffat avtal med ett svenskt värdepappersinstitut eller ett utländskt värdepappersföretag som hör hemma inom EES om att för bara detta instituts eller företags räkning 1.marknadsföra investerings- eller sidotjänster, 2.ta emot eller vidarebefordra instruktioner eller order avseende investerings- tjänster eller finansiella instrument, 3.placera finansiella instrument, eller 4.tillhandahålla investeringsrådgivning avseende dessa instrument eller tjänster, behörig myndighet: i och i särskilt angivna fall och i övrigt en utländsk myndighet som har behörighet att utöva tillsyn över utländska värdepappersföretag och företag som driver en reglerad marknad eller annan motsvarande marknad eller som har behörighet att utöva tillsyn över emittenter vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad, börs: ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening som har fått tillstånd enligt denna lag att driva en eller flera reglerade marknader, clearingdeltagare: den som får delta i clearingverksamheten hos en clearing- organisation, clearingorganisation: ett företag som har fått tillstånd enligt 19 kap. eller och rådets förordning (EU) nr 648/2012, emittent: i fråga om aktier aktiebolaget och i fråga om annat finansiellt instru- ment utgivaren eller utfärdaren av instrumentet, handelsplats: en reglerad marknad, en multilateral handelsplattform (MTF- plattform) eller en organiserad handelsplattform (OTF-plattform), handelsplattform: en MTF-plattform eller en OTF-plattform, kreditinstitut: en bank, ett kreditmarknadsföretag eller ett utländskt bank- eller kreditföretag som driver bank- eller finansieringsrörelse från filial i , leverantör av datarapporteringstjänster: detsamma som i artikel 2.1.36a i förordningen om marknader för finansiella instrument, marknadsgarant: en person som på fortlöpande basis åtagit sig att på finansiella marknader handla för egen räkning genom att köpa och sälja finansiella instrument med utnyttjande av egna tillgångar till priser som fastställts av denne, marknadsoperatör: en börs eller en eller flera juridiska personer i ett annat land inom EES som driver en eller flera reglerade marknader, MTF-plattform: ett multilateralt system inom EES som sammanför flera tredje- parters köp- och säljintressen i finansiella instrument – inom systemet och i enlig- het med icke skönsmässiga regler – så att det leder till ett kontrakt, OTF-plattform: ett multilateralt system inom EES som inte är en reglerad marknad eller en MTF-plattform, och inom vilket flera tredjeparters köp- och sälj- intressen i obligationer, strukturerade finansiella produkter, utsläppsrätter eller derivat kan interagera inom systemet så att det leder till ett kontrakt, professionell kund: en sådan kund som avses i 9 kap. 4 eller 5 §, reglerad marknad: ett multilateralt system inom EES som sammanför eller möjliggör sammanförande av ett flertal köp- och säljintressen i finansiella instru- ment från tredjepart – regelmässigt, inom systemet och i enlighet med icke sköns- mässiga regler – så att det leder till ett kontrakt, statlig emittent: någon av följande som emitterar skuldinstrument: 2.en stat inom EES, inbegripet förvaltningar, organ eller en särskild funktion i staten, 3. när det gäller en federal stat inom EES, en delstat i federationen, 4.en särskild funktion för flera stater inom EES, 5.en internationell finansinstitution som etablerats av minst två stater inom EES och vars mål är att ordna finansiering och tillhandahålla finansiellt bistånd till de stater som har eller riskerar att få allvarliga finansieringsproblem, och systematisk internhandlare: ett värdepappersinstitut som i en organiserad, frekvent, systematisk och väsentlig omfattning handlar för egen räkning när det utför kundorder utanför en reglerad marknad eller en handelsplattform utan att utnyttja ett multilateralt system, tillväxtmarknad för små och medelstora företag: en MTF-plattform som är registrerad som en tillväxtmarknad för små och medelstora företag hos Finans- inspektionen enligt 11 kap. 13–15 §§ eller hos en behörig myndighet i ett annat land inom EES, utländskt kreditinstitut: ett kreditinstitut enligt 1 kap. 5 § första stycket 21 lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, utländskt värdepappersföretag: ett utländskt företag som i hemlandet har till- stånd att driva värdepappersrörelse, värdepappersbolag: ett svenskt aktiebolag som har fått tillstånd enligt denna lag att driva värdepappersrörelse och som inte är ett bankaktiebolag eller ett kredit- marknadsbolag enligt lagen om bank- och finansieringsrörelse, värdepapperscentral: en värdepapperscentral enligt definitionen i artikel 2.1.1 i förordningen om värdepapperscentraler, och värdepappersinstitut: ett värdepappersbolag, ett svenskt kreditinstitut som har fått tillstånd enligt denna lag att driva värdepappersrörelse eller ett utländskt företag som driver värdepappersrörelse från filial i eller genom att använda anknutna ombud etablerade i .