prop · H703181 · 2020-06-10 00:00:00 — Den genomsnittliga timkostnaden beräknas i enlighet med Tillväxt- verkets rekommendation8. Bedömningen är att en jurist eller kvalificerad ekonom utför den informationsinsamling och sammanställning som är nödvändig för en komplett ansökan. Den genomsnittliga månadslönen för en affärs- och företagsjurist uppgår enligt SCB:s statistik över genom- snittlig månadslön 2017 till . 8Tillväxtverket, Ekonomiska effekter av nya regler-Så beräknar du företagens kostnader. genomsnittliga månadslönen multipliceras med schablonvärdet 1,84 som Prop. 2019/20:181 inkluderar semesterersättning, arbetsgivaravgifter och en overhead- Om det antas att tiden för den löpande hanteringen varierar mellan och för alla företag, motsvarar kostnaden mellan 1/160 och 6/160 av en genomsnittlig månadslön. Kostnaden för en ansökan kan därmed beräknas till mellan (56 100 × 1,84 / 160 ≈600) och (56 100 × 1,84 × 6 / 160 ≈ 3 900). Det totala antalet företag som är berättigade att söka omställningsstöd beräknas uppgå till ca 180 000 stycken. Den uppskattade tidsåtgången bedöms för de allra flesta företag ligga inom tidsspannet 1 . Det är dock rimligt att utgå från att det är fler företag som ligger i den lägre delen av tidsspannet än i det högre. En mycket grov uppskattning är att den genomsnittliga tidsåtgången uppgår . Den genomsnittliga tidsåtgången bedöms vara högre än vad som uppskattades i promemorian. Justeringen görs mot bakgrund dels av de synpunkter som lämnats i Företagarnas remissvar, dels av att de tillkommande kraven för företag som redovisar en nettoförlust för finansiella poster. Med den osäkerhet som råder i denna uppskattning kan de samlade kostnaderna uppskattas till ca ([180 000] × 600 × 3 ≈ 324 miljoner). Utöver kostnaden för att samla in relevant information och samman- ställa den tillkommer kostnaden för revisorsintyg för företag vars stöd överstiger . I promemorian uppskattades kostnaden för revisorsintygen uppgå till , beroende på företagets storlek. Den sammanlagda kostnaden för intygen uppskattades till . , , Svenska Bankföre- ningen och Företagarna tar upp frågor relaterat till kostnaden för revisors- intyg och menar att kostnaderna var underskattade och att kraven kan bli betungande för mindre företag. Huruvida kostnaden är underskattad är svårt att bedöma. Den slutliga utformningen av kravet på revisorsintyg kommer att fastställas i förordning. 9.4Effekter för makroekonomin och sysselsättningen Omställningsstödet bedöms leda till att färre företag lägger ner sin verksamhet jämfört med om stödet inte ges. Eftersom fler företag bedöms överleva till följd av stödet bedöms det bidra till att färre personer förlorar sina arbeten i följderna av spridningen av coronaviruset. För många mindre företag kan stödet bidra till att de i högre grad har möjlighet att behålla personalen som inkomstbortfallet varar. I kombination med andra stödåtgärder bidrar stödet till att företag får bättre förutsättningar att klara den period av ekonomiska påfrestningar som följer av coronaviruset. Att färre personer förlorar sitt jobb bidrar också till att hålla uppe hushållens konsumtion och den allmänna efterfrågan i eko- nomin. I det perspektivet utgör åtgärden en del av de samlade ansträng- ningarna att förhindra en mer varaktig ökning av arbetslösheten. 2019/20:181 9.5 Det är i första hand två grupper av individer som bedöms gynnas av förslaget. En grupp utgörs av ägare av företag som får omställningsstöd och på så sätt kan undvika konkurs. En annan grupp utgörs av personer som kan förväntas kunna bibehålla eller återgå till sysselsättning på grund av att arbetsgivaren har fått omställningsstöd. Stödet medför även att konsumenterna kan ta del av ett bredare utbud än vad som hade varit fallet om verksamheter, som i grunden är livskraftiga, hade tvingats lägga ner. Detta gäller särskilt utbudet inom de branscher som antas drabbas särskilt hårt som hotell- och restaurangbranschen, resebranschen, transportsektorn, detaljhandeln exklusive livsmedel samt kultur- och nöjesbranschen. Förslaget påverkar inkomstfördelningen dels genom effekten på företags- ägarnas inkomster, dels genom effekten på de anställdas arbetsinkomster. Ägare av företag som berörs av omställningsstödet gynnas i den utsträck- ning förslaget har en positiv effekt på företagens resultat. Ägandet av denna typ av kapitaltillgångar är koncentrerat till personer i den övre delen av inkomstfördelningen, vilket innebär att inkomstskillnaderna sannolikt ökar jämfört med en situation utan omställningsstöd. Effekten på de anställdas arbetsinkomster bedöms dock verka i motsatt riktning, dvs. leda till minskade inkomstskillnader jämfört med en situation utan omställ- ningsstöd. Givet att omställningsstödet medverkar till att färre förlorar sin arbetsinkomst kommer förslaget att bidra till en jämnare fördelning av arbetsinkomsterna i befolkningen jämfört med en situation utan omställningsstöd. Effekten av omställningsstödet på företagsägarnas res- pektive de anställdas arbetsinkomster bedöms således påverka inkomst- fördelningen i olika riktning, och den sammantagna effekten är därför oklar. I den mån åtgärden bidrar till att förhindra en mer varaktig ökning av arbetslösheten bedöms åtgärden ha en viss bestående effekt på inkomstfördelningen. 9.7Effekter för den ekonomiska jämställdheten Kvinnor och män kan påverkas av förslaget såväl i egenskap av företagsägare som i egenskap av anställda. Förslaget är direkt riktat mot företag och gynnar därmed företagsägarna. Eftersom män är överrepresenterade som företagare indikerar det att förslaget, i detta avseende, kan komma att beröra män i högre utsträckning än kvinnor. Detta bygger på information om fördelningen av ägandet mellan män och kvinnor generellt. Det finns inget som tyder på fördelningen av omställningsstödet mellan män och kvinnor avviker från den könsmässiga fördelningen av ägandet. När det gäller förslagets påverkan på anställda så bedöms omställnings- Prop. 2019/20:181 stödet bidra till att färre personer förlorar sina arbeten tillfälligt eller permanent i följderna av spridningen av coronaviruset. har en tydligt könssegregerad arbetsmarknad sett till sektors- tillhörighet. Kvinnor arbetar i större utsträckning i den offentliga sektorn och män i större utsträckning i den privata sektorn. Eftersom män är överrepresenterade bland anställda i privat sektor indikerar det att förslaget, även i detta avseende, kan komma att beröra män i högre utsträckning än kvinnor. 9.8Effekter för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Förslagen om att införa straffbestämmelser avseende brott som riktar sig mot omställningsstödet, att införa ett företrädaransvar för återkrav av omställningsstöd och att ge omfattande kontrollmöjligheter kan antas ha en viss preventiv effekt. Färre personer kan därmed förväntas lämna oriktiga uppgifter när företag ansöker om stödet och fler förväntas iaktta skyldigheten att lämna uppgifter om ändrade förhållanden än vad som annars skulle ha varit fallet. 9.9Effekter för offentlig sektor Förslaget bedöms inte få några direkta konsekvenser för den kommunala självstyrelsen eller för kommunernas organisation och verksamhet. I den utsträckning stödet ges till enskilda näringsidkare eller delägare i handelsbolag påverkar stödet kommunernas skatteintäkter eftersom stödet ska tas upp som en skattepliktig inkomst i inkomst av näringsverksamhet. I den utsträckning omställningsstöd innebär att berörda företag bidrar till fortsatt verksamhet bidrar det till att vidmakthålla den kommunala sektorns skatteintäkter. Omställningsstödet bedöms vidare kunna innebära stabilare sysselsättning. 9.10 Effekter för myndigheter och domstolar föreslås bli den myndighet som prövar ansökningar om omställningsstöd och utövar efterkontrollen av stödet. 180 000 företag omfattas av omställningsstödet. Av dessa bedöms flertalet ansöka om stödet. Förslaget om en utvidgad brottskatalog i lagen om brottsbekämpande verksamhet innebär att kompetens kommer att kunna tillvaratas i större utsträckning i det kommer att få ökade kostnader för hantering och kontroll av ansökningar, it-utveckling och informations- insatser med anledning av förslagen. beslut kommer att kunna överklagas till allmän Det är svårt att bedöma i vilken omfattning 2019/20:181 som måltillströmningen kommer att öka. Det finns skäl att utgå från att endast ett mindre antal beslut om omställningsstöd kommer att överklagas. Mot bakgrund av att det förutsätts en skyndsam handläggning i ett inledande skede så att stödet snabbt kommer de sökande till del finns det däremot anledning att tro att en större andel av besluten om återkrav kommer att överklagas. Besluten om omställningsstöd och besluten om återkrav bedöms sammanlagt uppgå till ca 500 mål i förvaltningsrätterna. Därutöver tillkommer mål om t.ex. anstånd, betalningssäkring och företrädaransvar. Dessa beräknas uppgå till ca 50 mål. I mål om t.ex. företrädaransvar krävs inte prövningstillstånd i kammarrätten. Vidare hålls muntlig förhandling i stor utsträckning. De allmänna förvaltningsdom- stolarna kommer således att få ökade kostnader med anledning av för- slagen som bedöms uppgå till . Även de allmänna dom- stolarna förväntas få vissa ökade kostnader med anledning av förslaget om införandet av nya straffbestämmelser. I avsnitt 11.1. redovisar regeringen hur de ökade kostnaderna för Skatte- verket ska finansieras. De ökade kostnaderna för de allmänna förvalt- ningsdomstolarna bedöms kunna hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Regeringen avser dock att noga följa utvecklingen av vilka effekter som förslagen får för domstolarnas del. Det kan vidare antas att ett antal beslut om återkrav av omställningsstöd kommer att överlämnas till för indrivning. Den ökade kostnaden ryms inom myndighetens befintliga ekonomiska ramar. Förslaget om införande av nya straffbestämmelser och en utvidgad brottskatalog som täcker dessa förväntas innebära ett ökat ärendeinflöde till åklagare. Förslaget bedöms även kunna medföra en begränsad kostnadsökning för Kriminalvården. Dessa kostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Vid utformningen av stöd till företag måste särskilt beaktas. Det föreslagna stödet utgör ett sådant statligt stöd som ska anmälas i enlighet med EUF-fördraget. Stödet bedöms vara förenligt med art 107.2.b i fördraget. Europeiska kommissionen väntas fatta beslut i ärendet i sådan tid att kan beakta det vid handläggningen av förslaget. Förslaget bedöms också vara förenligt med i övrigt. Förslaget bedöms inte ha några effekter för miljön. 10.1Förslaget till lag om omställningsstöd Av paragrafen framgår att lagen innehåller bestämmelser om ekonomiskt stöd till företag vars nettoomsättning har minskat i större omfattning till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 (omställningsstöd). Vad som avses med företag anges inte närmare i lagen. Begreppet är vitt och omfattar samtliga fysiska som juridiska personer som bedriver närings- verksamhet. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Vem har rätt till omställningsstöd Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka företag som har rätt till omställningsstöd. Av första stycket följer att ett företag som är en fysisk eller juridisk person som för prövning av ansökan om omställningsstöd bedriver sådan näringsverksamhet i som avses i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, och som är godkänd för F- skatt enligt 9 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Rekvisiten är kumulativa, vilket innebär att båda förutsättningarna måste vara uppfyllda vid prövningstillfället. Kravet på F-skatt gäller dock inte privatbostads- företag enligt 2 kap. 17 § IL eller juridiska personer som är undantagna från skattskyldighet enligt 7 kap. 3 § IL, dvs. vissa ideella föreningar, stiftelser och registrerade trossamfund. Att den fysiska eller juridiska personen ska bedriva sådan närings- verksamhet i som avses i 13 kap. 1 § IL förutsätter inte att verksamheten också beskattas här. Det torde i praktiken dock endast vara i rena undantagsfall som skattskyldighet inte föreligger för sådan närings- verksamhet som bedrivs i landet. Att stöd endast kan ges till begränsat skattskyldiga som har ett fast driftställe i framgår av 3 § första stycket 5, se kommentaren till den bestämmelsen. Att näringsverksamhet ska bedrivas i innebär att det ska vara fråga om faktisk verksamhet som bedrivs i landet. Detta innebär bl.a. att ett vilande aktiebolag inte omfattas trots att ett sådant bolag alltid bedriver näringsverksamhet enligt IL. Oberoende av var ett vilande aktiebolag är registrerat eller har sitt säte kan det nämligen inte anses bedriva näringsverksamhet på en viss geografisk plats. Kravet på godkännande för F-skatt innebär ett faktiskt krav på godkännande. Det är alltså inte tillräckligt att den fysiska eller juridiska personen i och för sig uppfyller förutsättningarna för att beviljas F- skattsedel. Att godkännandet ska föreligga vid prövningstillfället innebär dock att en sådan fysisk eller juridisk person har möjlighet att ansöka och godkännas för F-skatt innan ansökan om omställningsstöd lämnas in. Enligt andra stycket är ett krav för att ideella föreningar ska ha rätt till omställningsstöd att de har ett organisationsnummer som fastställts senast 2019/20:181 vid utgången av 2019. Ideella föreningar som inte hade ett organisations- nummer har därmed inte rätt till omställningsstöd. Kravet gäller oavsett om den ideella föreningen är undantagen från krav på F-skatt eller inte. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Överväganden finns i avsnitt 5.2. I paragrafens första stycke anges vilka fysiska och juridiska personer som inte har rätt till omställningsstöd även om de uppfyller villkoren i 2 §. Av första punkten framgår att staten, regioner, kommuner och kommunal- förbund inte har rätt till stöd och av andra punkten framgår att stöd inte heller kan lämnas till företag över vilka sådana offentliga organ, var för sig eller tillsammans, har ett direkt eller indirekt rättsligt bestämmande inflytande, om inte verksamheten som ett sådant företag bedriver avser affärsverksamhet. Staten, regioner, kommuner och kommunalförbund ska anses utöva ett rättsligt bestämmande inflytande, om de ensamma eller tillsammans äger aktier i ett aktiebolag eller andelar i en ekonomisk förening med fler än hälften av samtliga röster i bolaget eller föreningen eller på något annat sätt förfogar över så många röster i bolaget eller föreningen. De ska även anses utöva ett sådant inflytande om de har rätt att utse eller avsätta fler än hälften av ledamöterna i styrelsen för ett aktiebolag, en förening eller en stiftelse eller utgör samtliga obegränsat ansvariga bolagsmän i ett handelsbolag. Inflytande ska vidare anses vara utövat av staten, regioner, kommuner och kommunalförbund om inflytandet utövas av en juridisk person över vilken staten, regioner, kommuner och kommunalförbund bestämmer. Undantaget från rätt till stöd gäller inte om verksamheten som ett sådant företag bedriver avser affärsverksamhet. Verksamhet som huvudsakligen är finansierad av anslags- eller skattemedel, dvs. har mer än offentlig finansiering, utgör inte affärsverksamhet i denna mening. Att ett rättssubjekt erhåller olika slag av stöd från det allmänna som är öppna för andra företag – t.ex. stöd vid nystartsjobb – innebär inte att verksamheten är finansierad av anslags- eller skattemedel. Av tredje punkten framgår att stöd inte får lämnas till företag som för prövningen av ansökan hör hemma i en stat eller jurisdiktion som är upptagen i en förteckning över stater eller jurisdiktioner utanför Europeiska unionen som av medlemsstaterna gemensamt eller inom ramen för och utveckling () har bedömts vara icke samarbetsvilliga på skatteområdet. Av fjärde punkten framgår att företag som ingår i samma intresse- gemenskap som ett företag som avses i tredje punkten inte har rätt till omställningsstöd. I femte punkten begränsas möjligheten för begränsat skattskyldiga enligt inkomstskattelagen att få stöd. För att begränsat skattskyldiga ska kunna få stöd krävs att de bedriver näringsverksamhet i från ett fast driftställe i landet. Detta innebär att stödet i praktiken bara kan komma att beviljas fysiska och juridiska personer som är skattskyldiga här för den bedrivna näringsverksamheten. I andra stycket regleras när företag ska anses vara i intressegemenskap. Enligt första punkten ska företag anses vara i intressegemenskap om företagen ingår i en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § ÅRL. Förenklat innebär årsredovisningslagens koncerndefinition att om ett företag, moderföretaget, innehar mer än hälften av rösterna i en annan juridisk person, dotterföretaget, så ingår företagen i samma koncern. Detsamma gäller om ett företag äger andelar i den juridiska personen och förfogar över mer än hälften av rösterna, har rätt att utse eller avsätta mer än hälften av ledamöterna i dess styrelse eller har rätt att ensamt utöva ett bestämmande inflytande över denna. Alla fysiska och juridiska personer som direkt eller indirekt omfattas av en årsredovisning, koncern- redovisning eller delårsrapport kan vara moderföretag. Att koncernen ska vara ”av sådant slag” som anges i 1 kap. 4 § ÅRL innebär att även utländska koncerner omfattas om företagen upprätthåller förbindelser med varandra motsvarande vad som anges i årsredovisningslagen. Av andra punkten följer att företag ska anses vara i intressegemenskap om det företag som ansöker om omställningsstöd, direkt eller indirekt, innehar av kapitalet eller rösterna i det andra företaget eller om ett av företagen har rätt till av vinsten i det andra före- taget. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 5.2 och 5.4. Paragrafen innehåller en bestämmelse som förtydligar och kompletterar bestämmelserna om näringsbidrag i 29 kap. inkomstskattelagen (1999:1229, förkortad IL) avseende omställningsstödet. I första stycket anges att omställningsstöd vid tillämpning av 29 kap. IL ska tas upp i sin helhet det beskattningsår stödet beslutas. Detta innebär att företaget ska beskattas för stödet i samband med beslutet, oavsett när stödet tas upp i redovisningen. Av andra meningen framgår att detta dock inte gäller till den del stödet motsvarar kostnader som är hänförliga till en verksamhet som företaget inte är skattskyldigt för enligt 7 kap. 3 § IL. Denna bestämmelse kan bli tillämplig när företaget både bedriver verksamhet som företaget är skattskyldigt för och verksamhet som företaget inte är skattskyldigt för. I en sådan situation ska endast stöd som avser den verksamhet som företaget är skattskyldigt för tas upp. Stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund kan – om vissa förutsättningar är uppfyllda – bedriva näringsverksamhet som företaget inte är skattskyldigt för enligt 7 kap. 3 § IL. Ett undantag från huvudregeln att stödet ska tas upp när det beslutas följer av den tredje meningen. Det innebär att den skattemässiga intäktsredovisningen får tidigareläggas så att intäkten tas upp samma beskattningsår som kostnaderna uppkommer. Detta gäller till den del stödet är hänförligt till kostnader under det föregående beskattningsåret. För ett företag som har brutet räkenskapsår kan kostnaderna vara hänförliga till ett räkenskapsår som intäkten ska redovisas under nästföljande räkenskapsår. Exempelvis kan ett företag som har ett räkenskapsår som avslutas ha stödberättigade kostnader under två räkenskapsår. Bestämmelsen innebär således att intäkten kan fördelas under båda åren på ett sådant sätt att den motsvarar kostnaderna . Det är frivilligt för den skattskyldige att göra en sådan fördelning i stället för att tillämpa huvudregeln. Om den skattskyldige så önskar får intäkten således tas upp det år stödet beslutas i stället. Om detta leder till att det beskattningsår som kostnaderna är hänförliga till uppvisar ett skattemässigt underskott kan detta rullas framåt enligt de vanliga reglerna i 40 kap. IL. Eftersom paragrafen ska användas vid tillämpningen av 29 kap. IL har termer och uttryck som används samma betydelse och tillämpningsområde som i IL. Av andra stycket framgår att om stödet återbetalas, ska det återbetalda beloppet dras av. Detta motsvarar vad som normalt gäller för skattepliktiga näringsbidrag enligt 29 kap. IL. Bara den del av stödet som har tagits upp ska dras av. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Handläggningen av en ansökan om omställningsstöd Paragrafen innehåller bestämmelser om vad en ansökan om omställnings- stöd ska innehålla. Av första stycket framgår att en ansökan om omställningsstöd prövas av och vilka uppgifter en ansökan ska innehålla. Enligt uppräkningen ska företaget lämna uppgift om nedgången i företagets nettoomsättning vid en jämförelse mellan nettoomsättningen för de månader som stödet avser och nettoomsättningen närmast föregående år, vad nedgången i nettoomsättning beror på, om företaget har redovisat ett negativt rörelseresultat före finansiella poster för det räkenskapsår som avslutats närmast före och de fasta kostnader som ansökan avser. Företaget ska även till ansökan bifoga ett skriftligt undertecknat yttrande från en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag för det fall det sökta omställ- ningsstödet uppgår till . Dessutom ska uppgifter lämnas om försäkringsersättning, skadestånd och annan liknande ersätt- ning för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet ska beräknas på samt annat statligt stöd som företaget har tagit emot för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet ska beräknas på. Slutligen ska de övriga uppgifter som behöver för att kunna fatta beslut om omställningsstöd lämnas. Med rörelseresultat före finansiella poster avses normalt årets resultat före skatter, bokslutsdispositioner, räntor och liknande intäkter och kost- nader, nedskrivningar av finansiella anläggningstillgångar och kortfristiga placeringar, och intäkter från andelar i koncernföretag, intresseföretag, gemensamt styrda företag och andra företag som det finns ett ägarintresse i samt övriga värdepapper och fordringar som är anläggningstillgångar. Kravet på revisorsintyg, som ska vara upprättat av en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag, avser att underlätta kontroll och bedömning av om förutsättningarna för att bevilja stöd är uppfyllda. Närmare föreskrifter om vilka uppgifter som yttrandet från revisorn ska innehålla kommer att meddelas i förordning. Av andra stycket framgår att uppgifterna i en ansökan om omställ- ningsstöd ska lämnas på heder och samvete. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Övervägandena finns i avsnitt 7.1.2. Paragrafen reglerar ett företags anmälningsskyldighet till . Av första stycket framgår att ett företag som ansökt om omställningsstöd omgående ska anmäla till om de uppgifter som lämnats till visar sig vara felaktiga eller om det inträffat sådana förändringar som kan påverka rätten till stöd eller stödets storlek. Sådana situationer kan exempelvis vara om ett företag lämnat utdelning eller fått försäkringsersättning i efterhand som ska minska omställningsstödet. En annan situation kan vara då rätten till avdrag eller återbetalning av ingående mervärdesskatt inte är beslutad för prövning av ansökan om omställningsstöd. Ett ytterligare exempel kan vara om ett beslut om omställningsstöd fattas före beslut om hyres- rabatt. Vad som avses med att ett företag omgående ska anmäla uppgifter kan variera beroende på vilken typ av uppgift det är fråga om. Tidpunkten för när anmälningsskyldighet inträder när en domstol har utdömt skade- stånd till ett företag bör t.ex. vara när domen vunnit laga kraft. Om nedgången i nettoomsättning visar sig vara mindre än vad som uppgavs i ansökan bör tidpunkten i stället vara när företaget insett felaktigheten. Om företaget har fått statligt stöd bör anmälningsskyldigheten inträda när beslutet om stöd fattats.