prop · H703190 · 2020-06-23 00:00:00 — hörande i utlandet, ska den som tar hörande i utlandet, ska den som tar emot ersättning eller annat vederlag emot ersättning eller annat vederlag som är skattepliktig inkomst enligt som är skattepliktig inkomst enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta redovisa och betala skatten. lagen (1991:586) om särskild Prop. 2019/20:190 inkomstskatt för utomlands bosatta redovisa och betala skatt som avser sådan ersättning eller annat vederlag som utbetalaren inte ska göra skatteavdrag från. En sådan särskild skattedeklara- En sådan särskild skattedeklara- tion som avses i 9 § ska innehålla tion som avses i 9 § ska innehålla 2. skatten på ersättningen. 2. skatten på ersättningen, och 3.vid redovisning av skatt enligt 13 kap. 6 §, gjorda skatteavdrag. I detta kapitel finns bestämmelser om –syftet med särskilda uppgifter (2 §), –uppgifter som ska lämnas av stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund (3–5 §§), –uppgifter som ska lämnas av svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer (6 §), –uppgifter som ska lämnas av en fysisk eller juridisk person som hör hemma i en annan stat och inte bedriver verksamhet från ett fast driftställe i (6 a och 6b §§), –uppgifter om ersättningsbostad i utlandet (7 §), –uppgifter om periodiseringsfond och ersättningsfond (7 a §), –uppgifter som ska lämnas av redare (8 §), –uppgifter om nedsättning av utländsk skatt (9 §), –uppgifter som ska lämnas av den som har fått ett godkännande för tonnagebeskattning återkallat (9 a §), –när särskilda uppgifter ska lämnas (10 och 11 §§), och –redares uppgiftsskyldighet vid ändrade förhållanden (12 §). Särskilda uppgifter ska lämnas till ledning för 1.bedömning av stiftelsers, ideella föreningars och registrerade trossamfunds skattskyldighet enligt inkomstskattelagen (1999:1229), 2.beskattning av delägare i svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer, Senaste lydelse 2019:1147. Senaste lydelse 2019:1147. 3. bestämmande av vilket fartområde ett fartyg går i, 4.kontroll av uppskovsbelopp enligt 47 kap. inkomstskattelagen när ersättningsbostaden är belägen utomlands, 5.kontroll av avdrag för avsättning till periodiseringsfond och ersättningsfond, 6.beslut om avräkning av utländsk skatt, och 7.beslut om beskattning för den som har fått ett godkännande för tonnagebeskattning återkallat. 3.bedömning av skattskyldig- heten enligt inkomstskattelagen för fysiska eller juridiska personer som hör hemma i en annan stat och inte bedriver verksamhet från ett fast driftställe i , 4.bestämmande av vilket fartområde ett fartyg går i, 5.kontroll av uppskovsbelopp enligt 47 kap. inkomstskattelagen när ersättningsbostaden är belägen utomlands, 6.kontroll av avdrag för avsättning till periodiseringsfond och ersättningsfond, 7.beslut om avräkning av utländsk skatt, och 8.beslut om beskattning för den som har fått ett godkännande för tonnagebeskattning återkallat. Fysisk eller juridisk person som hör hemma i en annan stat och inte bedriver verksamhet från ett fast driftställe i En fysisk eller juridisk person som hör hemma i en annan stat och inte bedriver verksamhet från ett fast driftställe i ska lämna särskilda uppgifter om 1. vilken verksamhet som bedrivits i , 2.under vilken tid verksamheten bedrivits i , och 3.övriga förhållanden som behövs för bedömning av skattskyldigheten enligt inkomstskattelagen (1999:1229). Uppgiftsskyldighet enligt första stycket gäller endast den som inte lämnar inkomstdeklaration och som 1.är godkänd för F-skatt, 2.ska göra skatteavdrag från ersättning för arbete, eller 3.enligt 39 kap. 11 b § är skyldig att tillhandahålla utrustning så att en elektronisk personalliggare kan föras på en byggarbetsplats. Särskilda uppgifter enligt 3, 6,6 a och 7 a §§ ska ha kommit in till senast den för inkomstdeklaration enligt 32 kap. 2 §. Om en fysisk person eller ett dödsbo ska lämna en särskild uppgift enligt 6 a eller 7 a §, ska dock uppgiften ha kommit in senast den för inkomstdeklaration enligt 32 kap. 1 §. får besluta om undantag från skyldigheten att lämna särskilda uppgifter enligt 6 a § om några sådana uppgifter inte behövs för kontroll av skatt- skyldigheten. Ett beslut om undantag ska avse och får återkallas. Särskilda uppgifter enligt 3, 6 och 7 a §§ ska ha kommit in till senast den för inkomstdeklaration enligt 32 kap. 2 §. Om en fysisk person eller ett dödsbo ska lämna en särskild uppgift enligt 7 a §, ska dock uppgiften ha kommit in senast den för inkomst- deklaration enligt 32 kap. 1 §. Om det finns särskilda skäl, ska bevilja en fysisk person eller ett dödsbo anstånd med att lämna 1. inkomstdeklaration, och 2. särskilda uppgifter enligt 2. särskilda uppgifter enligt 33 kap. 7 §. 33 kap. 6 a eller 7 §. Anstånd längre än till och med får beviljas bara om det finns synnerliga skäl. Om det finns synnerliga skäl, ska bevilja en annan juridisk person än ett dödsbo anstånd med att lämna 1. inkomstdeklaration, och 2. särskilda uppgifter enligt 2. särskilda uppgifter enligt 33 kap. 3 eller 6 §. 33 kap. 3, 6 eller 6 a §. Följande uppgifter ska undertecknas: 1.uppgifter i deklaration, och 2.särskilda uppgifter som ska lämnas av Senaste lydelse 2019:1147. Senaste lydelse 2019:1147. 2019/20:190 a) stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund enligt 33 kap. 3 §, b) en fysisk eller juridisk person enligt 33 kap. 6 a §, b) ägare av en ersättningsbostad i c) ägare av en ersättningsbostad i utlandet enligt 33 kap. 7 §, och utlandet enligt 33 kap. 7 §, och 7 a § för 33 kap. 7 a § årets utgång skicka ett besked om särskild inkomstskatt till den som är skattskyldig enligt lagen (1991:586) om skatt för utomlands bosatta. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 10 kap. 5 och 6 §§ och 11 kap. 20 § i den nya lydelsen tillämpas första gången på ersättning för arbete som utförs efter och där ersättningen betalas ut efter detta datum. 3.Bestämmelserna i 13 kap. 3 och 6 §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången på ersättning eller annat vederlag för arbete som utförs efter och där ersättningen betalas ut efter detta datum. Bestämmelserna i 13 kap. 3 och 6 §§ i den äldre lydelsen tillämpas på ersättning eller annat vederlag för arbete som utförs före . 4.Bestämmelserna i 33 kap. 2 och 10 §§ samt 36 kap. 2 och 4 §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången på uppgifter som avser beskattningsår som börjar efter . 5.Bestämmelserna i 33 kap. 6 a och 6 b §§ och 54 kap. 5 § tillämpas första gången på uppgifter som avser beskattningsår som börjar efter . Ärendet och dess beredning överlämnade promemorian Beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i till . I promemorian föreslås bl.a. en ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, förkortad SINK, på så sätt att en arbetstagare som arbetar tillfälligt i i en svensk verksamhet ska betala skatt i landet även om anställningen sker via uthyrning från ett utländskt företag. Det föreslås också att utländska företag som bedriver viss verksamhet i ska göra skatteavdrag och omfattas av reglerna för registrering, F-skatt och uppgiftsskyldighet på liknande sätt som svenska företag. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remiss- behandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga hos (Fi2017/02786/S3). har tagit fram promemorian Kompletterande förslag rörande beskattning och betalning av skatt vid tillfälligt arbete i . I promemorian lämnas förslag för att förtydliga att vissa mycket korta arbetstillfällen i per definition inte ska anses utgöra uthyrning av arbetskraft. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. I bilaga 6 finns en förteckning över de remissinstanser som fått tillfälle att lämna synpunkter på det kompletterande förslaget. Remissvaren finns tillgängliga hos (Fi2018/02823/S3). I denna proposition behandlas förslagen i promemoriorna. har i en skrivelse till begärt att det införs ett undantag från beskattning i SINK för personal anställd i en utländsk filial till ett företag med hemvist i (Fi2016/04416/S1). Svenska Bankföreningens skrivelse behandlas i avsnitt 6.3. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Lagrådets förslag och synpunkter behandlas i avsnitt 6.2, 10.1 och i författningskommentaren. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Vidare har en följdändring av rättelsekaraktär gjorts i 2 kap. 12 § socialavgiftslagen (2000:980). I förhållande till lagrådsremissen föreslås att det införs en ny 6 b § i SINK, se avsnitt 6.3. Förslaget innebär att det förtydligas vad som ska avses med begreppet uthyrning av arbetskraft. Förslaget är författnings- tekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande i denna del. Beskattning av utländska företag i Utländska juridiska personer och inkomster från ett fast driftställe i En utländsk juridisk person är begränsat skattskyldig i , dvs. skyldigheten omfattar enbart vissa inkomster. omfattar bl.a. inkomst från ett fast driftställe i (6 kap. 7 § och 11 § första stycket 1 inkomstskattelagen [1999:1229], förkortad IL). Om den utländska juridiska personen är delägarbeskattad är en obegränsat skattskyldig delägare skattskyldig för sin andel av den juridiska inkomst (5 kap. 2 a § IL). Till den del andelar i en sådan delägarbeskattad utländsk juridisk person ägs av begränsat skattskyldiga delägare är den utländska juridiska personen skattskyldig här för den inkomst som motsvarar de begränsat skattskyldiga delägarnas andel av resultatet i ett fast driftställe i (jfr 6 kap. 12 § och 5 kap. 2 a § IL). En fysisk person som är begränsat skattskyldig i är skattskyldig i inkomstslaget näringsverksamhet för inkomst från ett fast driftställe här (3 kap. 18 § första stycket 3 IL). Det kan t.ex. vara fråga om en begränsat skattskyldig fysisk person som bedriver sin verksamhet i form av enskild firma, dvs. inte som juridisk person. Den svenska beskattningsrätten kan vara begränsad av skatteavtal som har ingått med det land där det utländska företaget hör hemma. När det gäller beskattning av näringsverksamhet tillämpas respektive skatteavtals motsvarighet till artikel 7 i modellavtal (se närmare avsnitt 4.3.1 nedan om modellavtalet). Artikeln innebär att närings- verksamhet enligt huvudregeln endast beskattas i den stat där företaget har hemvist enligt skatteavtalet. Om företaget bedriver rörelse från fast drift- ställe i den andra avtalsslutande staten får inkomst som är hänförlig till det fasta driftstället beskattas där. Definition av fast driftställe Den svenska definitionen av fast driftställe finns i 2 kap. 29 § IL. Definitionen överensstämmer i relevanta delar med modellavtalets definition av fast driftställe i artikel 5 och uttolkas enligt praxis med hjälp av modellavtalets kommentarer till artikeln (se RÅ 1998 not. 2009 ref. 91, HFD 2013 not. 78 och HFD 2019 ref. 36). Ett fast driftställe definieras enligt huvudregeln som en stadigvarande plats för affärsverksamhet varifrån verksamheten helt eller delvis bedrivs. Samtliga förutsättningar måste vara uppfyllda: det ska finnas en särskild plats för affärsverksamheten, platsen ska användas stadigvarande och affärsverksamhet ska helt eller delvis bedrivas från platsen. anses normalt som stadigvarande när den sträcker sig Ett utländskt företag kan också ha ett fast driftställe här om en beroende representant är verksam i landet och har en fullmakt som han eller hon regelbundet använder för att ingå avtal för det utländska företagets Det gäller även om det inte finns någon stadigvarande plats som affärsverksamheten bedrivs ifrån. Vid en jämförelse mellan inkomstskattelagen och modellavtalet finns Prop. 2019/20:190 det några skillnader, bl.a. tidsgränsen för när byggnads-, anläggnings- eller installationsverksamhet innebär att ett fast driftställe uppkommer. 5 punkt 3 i modellavtalet föreskriver att byggprojekt som omfattas av regeln ska pågå för att ett fast driftställe ska föreligga. Regeln återfinns i många svenska skatteavtal med andra länder. Den svenska bestämmelsen i 2 kap. 29 § IL har inte någon motsvarande bestämmelse om en tolvmånadersperiod för byggprojekt. Det innebär att ett byggprojekt som pågår anses ha fast driftställe i enligt inkomstskattelagen. I de fall ett skatteavtal föreskriver en sex- månadersperiod för byggprojekt så föreligger ett fast driftställe och beskattningsrätt både enligt inkomstskattelagen och enligt skatteavtalet. Tidsperioden enligt inkomstskattelagen ska tillämpas när bedömningen av om ett byggprojekt har fast driftställe i har betydelse för annan skattelagstiftning, t.ex. då det ska avgöras om en inkomst är skattepliktig enligt SINK eller om arbetsgivaren ska göra skatteavdrag. Det innebär att t.ex. skyldigheten att som arbetsgivare göra skatteavdrag inte nödvändigtvis sammanfaller med rätten att beskatta företagets näringsverksamhet. 4.2Bestämmelser i svensk rätt om beskattning av fysiska personer vid tillfälligt arbete i Den som är bosatt eller stadigvarande vistas i , eller som har väsentlig anknytning till och som har varit bosatt här, är obegränsat skattskyldig (3 kap. 3 § första stycket IL). Obegränsad skattskyldighet innebär skattskyldighet i för alla inkomster i och från utlandet. En inkomst kan dock vara undantagen från beskattning enligt intern rätt. Ett skatteavtal som ingått med ett annat land kan också påverka beskattningen. Som bosatt i räknas den som har sin verkliga bosättning här, dvs. normalt alla som är folkbokförda eller som tillbringar dygnsvilan i . Stadigvarande vistelse är enligt praxis en sammanhängande tidsperiod eller mer i . Den skattskyldige ska ha tillbringat sin dygnsvila i , dvs. ha övernattat här (RÅ 1981 Aa4, RÅ 1997 ref. 25, RÅ 2008 ref. 16, RÅ 2008 ref. 56 och RÅ 2008 not. En person som inte vistas stadigvarande i men som varit bosatt här ska anses som obegränsat skattskyldig om personen har väsentlig anknytning till . Den som aldrig varit obegränsat skattskyldig i tidigare på grund av bosättning eller stadigvarande vistelse kan inte anses ha väsentlig anknytning till . Den som är obegränsat skattskyldig är skattskyldig för alla sina inkomster i och från utlandet (3 kap. 8 § IL). Löner, arvoden, kostnadsersättningar, pensioner, förmåner och alla andra inkomster som erhålls på grund av tjänst ska som huvudregel tas upp som intäkt i inkomstslaget tjänst (11 kap. 1 § IL). 2019/20:190 En uppdragstagare som är fysisk person och som bedriver närings- verksamhet ska beskattas i inkomstslaget näringsverksamhet i stället för i inkomstslaget tjänst. Med näringsverksamhet avses förvärvsverksamhet som bedrivs yrkesmässigt och självständigt (13 kap. 1 § första stycket IL). Vid bedömningen av om en uppdragstagares verksamhet bedrivs själv- ständigt ska det särskilt beaktas vad uppdragsgivaren och uppdragstagaren har avtalat, i vilken omfattning uppdragstagaren är beroende av uppdrags- givaren och i vilken omfattning uppdragstagaren är inordnad i uppdrags- givarens verksamhet (13 kap. 1 § andra stycket IL). Innebörden av begränsad skattskyldighet Den som inte är obegränsat skattskyldig är begränsat skattskyldig (3 kap. 17 § 1 IL). Begränsad skattskyldighet innebär att endast vissa inkomster som har anknytning till beskattas här. Den som är begränsat skatt- skyldig beskattas enligt reglerna i SINK, lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., förkortad A-SINK, kupongskattelagen (1970:624) eller enligt reglerna i 3 kap. 18–20 §§ IL. En begränsat skattskyldig fysisk person beskattas för inkomst av tjänst enligt reglerna i SINK eller A-SINK. Personen kan även begära att i stället bli beskattad enligt inkomstskattelagen. Beskattningen sker då enligt inkomstskattelagens bestämmelser, bl.a. med rätt till avdrag för kostnader. För skattskyldighet enligt SINK krävs att följande tre villkor är uppfyllda: att personen är en fysisk person, att personen är begränsat skattskyldig och att personen uppbär en enligt SINK skattepliktig inkomst (3 § SINK). uttrycket bosatt utomlands används i lagen avses en fysisk person som är begränsat skattskyldig (2 § SINK). Vad som utgör skattepliktig inkomst enligt SINK räknas upp i 5 §. Uppräkningen är uttömmande. För att en inkomst ska vara skattepliktig enligt SINK ska inkomsten dock vara sådan att en obegränsat skattskyldig person skulle ha beskattats för den enligt inkomstskattelagen (5 § fjärde stycket SINK). En inkomst som är skattefri i inkomstslaget tjänst enligt 8 kap. IL, eller som inte ska tas upp enligt 11 kap. IL, kan inte beskattas enligt SINK (jfr prop. 1990/91:107 s. 36). En inkomst som ska räknas till inkomstslaget näringsverksamhet eller kapital kan inte heller beskattas Lön eller därmed jämförlig förmån, som utgått av anställning eller uppdrag hos svenska staten, svensk kommun eller svensk region är skatte- pliktig inkomst enligt SINK (5 § första stycket 1 SINK). jämförlig förmån som utgått av annan anställning eller annat uppdrag, dvs. hos annan än svenska staten, svensk kommun eller svensk region, är skattepliktig inkomst enligt SINK i den mån inkomsten förvärvats genom verksamhet här i riket (5 § första stycket 2 SINK). Arvode eller liknande ersättning som uppburits av någon i egenskap av ledamot eller suppleant i styrelse eller liknande organ i svenskt aktiebolag eller annan svensk juridisk person utgör skattepliktig inkomst enligt SINK oavsett var verksamheten utövats (5 § första stycket 3 SINK). Till skillnad från inkomst som beskattas enligt punkt 1 eller 3, dvs. 2019/20:190 inkomsten ska beskattas i oavsett var verksamheten har utövats, ska inkomst som beskattas enligt punkt 2 endast beskattas i den mån inkomsten har förvärvats genom verksamhet i . Verksamhet på grund av anställning eller uppdrag i svenskt företag eller vid ett utländskt företags fasta driftställe i anses utövad här i riket även om den enskilde inom ramen för verksamheten gör tjänsteresor utomlands, eller utför arbete utomlands i sin bostad under förutsättning att tiden för arbetet där uppgår till högst hälften av den enskildes totala arbetstid i verksamheten (5 § tredje stycket SINK). Skattesatsen är (7 § SINK). Som framgår av redogörelsen ovan är huvudregeln att inkomster som har förvärvats genom verksamhet i också ska beskattas här. I 6 § 1 SINK finns ett undantag från denna huvudregel. Undantaget innebär att en utomlands bosatt person undantas från skatteplikt för lön eller förmån som utgått av en anställning eller ett uppdrag hos någon annan än svenska staten, svensk kommun eller svensk region om följande tre villkor är uppfyllda: a)mottagaren av inkomsten vistas här i riket, under tidrymd eller tid- rymder, som sammanlagt inte överstiger , och b)ersättningen betalas av arbetsgivare, som inte har hemvist här i riket eller på dennes vägnar, samt c)ersättningen belastar inte fast driftställe, som arbetsgivaren har här i riket. Bestämmelsen i 6 § 1 SINK kallas vanligtvis 183-dagarsregeln. Regeln är endast tillämplig på sådan inkomst som ska beskattas enligt 5 § första stycket 2 SINK, dvs. inkomst av annan anställning eller annat uppdrag än hos svenska staten, svensk kommun eller svensk region. Det innebär följaktligen att regeln inte kan tillämpas på inkomst som ska beskattas enligt 5 § första stycket 1 eller 3, dvs. inkomst av anställning eller uppdrag hos svenska staten, svensk kommun eller svensk region och heller inte på inkomster i form av arvode eller liknande ersättning som någon uppburit som ledamot eller suppleant i styrelse eller annat liknande organ i ett svenskt aktiebolag eller annan svensk juridisk person. Bedömningen av om ersättningen är undantagen från skatteplikt enligt 183-dagarsregeln i 6 § 1 SINK görs i två olika steg. Den första bedömningen avser den utomlands bosatta personen och om vistelsen i överstiger . Beräkningen av om vistelsen överstiger kan göras för vilken tolvmånadersperiod som helst. Någon koppling till kalenderåret finns alltså inte. Denna bedömning enligt 183-dagarsregeln ska skiljas från bedömningen av om den anställdes vistelse i är stadigvarande. Den som stadigvarande vistas i är nämligen i stället obegränsat skattskyldig och 183-dagarsregeln kan därför inte bli aktuell. Den andra bedömningen avser arbetsgivaren. Av definitionen i 2 § SINK framgår att den som betalar ut ersättning för arbete är arbetsgivare. 2019/20:190 För att ersättningen ska vara undantagen från skatteplikt krävs att ersättningen betalas av en arbetsgivare som inte har hemvist i eller på dennes vägnar och att ersättningen inte belastar ett fast driftställe som arbetsgivaren har i . Definitionen av fast driftställe i 2 kap. 29 § IL gäller vid tillämpningen av SINK (2 § SINK). 4.3Bestämmelser i skatteavtal om beskattning av fysiska personer vid tillfälligt arbete i annat land än hemviststaten Med skatteavtal avses ett sådant avtal för undvikande av dubbel- beskattning på inkomst och, i förekommande fall, på förmögenhet som ingåtts av med en annan stat eller utländsk jurisdiktion, om inte annat anges eller framgår av sammanhanget (2 kap. 35 § IL). Bestämmelser i ett skatteavtal kan begränsa men inte utvidga den svenska beskattningsrätten. har fullständiga skatteavtal med ca 85 stater och jurisdiktioner. För att bestämmelserna i ett skatteavtal ska bli gällande och kunna tillämpas av svenska domstolar och andra myndigheter krävs att de införlivas i svensk rätt, vilket sker genom en inkorporering av avtalen. Sedan skatteavtalen inkorporerats utgör de en del av svensk skattelag. Ett inkorporerat skatteavtal ska därmed i princip tolkas som annan svensk lag- stiftning, dvs. enligt sin ordalydelse och med stöd av offentliga förarbeten. De svenska skatteavtalen ansluter nära till den modell som och utveckling () rekommenderar för bilaterala skatteavtal (”Model Tax Convention on Income and on Capital”). har i ett avgörande (HFD 2012 ref. 18) framhållit att inom området för internationell beskattning bör särskild betydelse ofta tillmätas modellavtal och de kommentarer till avtalet som utarbetats inom organisationen. Har ett skatteavtal eller en bestämmelse i ett sådant avtal utformats i överensstämmelse med modellavtalet, finns det normalt fog för att anta att avtalsparterna avsett uppnå ett resultat som överensstämmer med vad rekommenderat. modellavtal och dess kommentarer har därför stor betydelse vid tolkning av skatteavtal. Skatteavtalen syftar huvudsakligen till att lösa s.k. internationell juridisk dubbelbeskattning, dvs. när två staters beskattningsanspråk kolliderar och en skattskyldig person beskattas för samma inkomst i båda staterna. Schematiskt undanröjs sådan dubbelbeskattning med stöd av skatteavtal i tre steg. Det första steget syftar till att avgöra vilken av staterna som vid tillämpning av avtalet i det enskilda fallet ska anses vara hemviststat respektive källstat. Med hemviststatsbeskattning avses att en stats beskattningsanspråk grundas på att den skattskyldige har sin skatterättsliga hemvist i denna stat, hemviststaten. Med källstatsbeskattning avses att en stats beskattningsanspråk grundas på att den skattskyldige – utan att ha hemvist i den staten – har inkomster som förvärvats i, härrör från och i vissa fall även utbetalats från rättssubjekt i denna stat, källstaten. 2019/20:190 avtalen innehåller bestämmelser för att avgöra vilken av de avtalsslutande staterna som i en given situation ska anses vara hemviststat respektive källstat. I ett andra steg anges i avtalets beskattningsregler vilken stat, hemviststaten eller källstaten, som ska ha rätt att, åtminstone i första hand, beskatta olika slags inkomster. Slutligen anges som ett tredje och sista steg i metodbestämmelserna hur dubbelbeskattning ska undanröjas.