prop · H703127 · 2020-03-23 00:00:00 — undervisning på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. Samtliga dessa uppgifter får även överlämnas när de avser fjärrundervis- Uppgifter som avser fjärrundervisning får även överlämnas på ent- reprenad till staten när det gäller undervisning i teckenspråk, samiska eller integrerad samisk undervisning i . Slutligen får uppgifter som avser undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller este- tisk profil i gymnasieskolan överlämnas på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. Med samverkan avses i skollagen att en kommun överlämnar ansvaret för kommunens uppgifter till en annan kommun, ett landsting eller staten. Huvudmannaskapet övergår då till den som tar över ansvaret för uppgif- Vid samverkan får en annan kommun ta över ansvaret för den överläm- nande kommunens uppgifter inom förskolan, fritidshemmet, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. skollagen. Ett landsting får genom sam- verkan ta över ansvaret för kommunens uppgifter inom vuxen- utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå eller inom särskild utbildning för vuxna. Dessutom får staten, som huvudman för sameskolan, efter avtal om samverkan med en kommun, ta över ansvaret för kommu- nens uppgifter inom förskolan. Även medicinska insatser som en huvudman ska svara för kan överlåtas. Endast delar av huvudmannens ansvar överlämnas då till någon annan. Samarbetsformen entreprenad bör behållas och beteckningen entreprenad bör inte ändras. Med entreprenad ska avses att en huvudman inom skolvä- sendet sluter avtal med någon annan om att denne ska utföra uppgifter inom den utbildning som huvudmannen ansvarar för. Huvudmannen ska behålla huvudmannaskapet för uppgifter som utförs på entreprenad. De bestämmelser som finns för en utbildning eller en annan verksamhet enligt skollagen ska gälla även för uppgifter som utförs på entreprenad, med de undantag som anges i skollagens kapitel om entreprenad. bär bl.a. att samma bestämmelser ska gälla elevernas rätt till trygghet och studiero och angående arbete mot kränkande behandling. De lärare och förskollärare som undervisar hos entreprenören, dvs. de som utför de uppgifter som har överlämnats, ska uppfylla kraven på legi- timation och behörighet. Det undantag från behörighetskraven som finns i 2 kap. 18 § skollagen ska bara få användas för modersmål och yrkesäm- nen. Motiveringen är att entreprenad endast ska få genomföras när det in- nebär ett mervärde för utbildningen; om en beställande huvudman inte har någon behörig lärare att tillgå ska entreprenad vara tillåten om den utfö- rande huvudmannen använder sig av legitimerade och behöriga lärare. Detta ska gälla samtliga skolformer utom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna, eftersom hela verksamheten kan bedrivas på entreprenad inom dessa skolformer. Om en huvudman överlämnar uppgiften att bedriva undervisning på ent- reprenad, ska huvudmannen som tidigare även få överlämna den myndig- hetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift till utföraren. Dit hör betygssättning och frågor om åtgärder som är befogade för att tillför- säkra eleverna trygghet och studiero. Inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna ska en kommun eller ett landsting som tidigare få överlämna även den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter till utföraren. När entreprenad ska vara tillåten Förslagen om entreprenad innebär förändringar av hur huvudmän inom skolväsendet, och i viss mån andra huvudmän, får ta hjälp av andra aktörer. Regelverket om entreprenad förtydligas. På flera områden utökas möjlig- heterna till sådana samarbeten, t.ex. genom att de får användas i fler skol- former och för fler typer av uppgifter. I ett par fall begränsas dock möjlig- heterna på grund av förändrade omständigheter som innebär att behovet av entreprenad enligt vår mening inte längre finns. Entreprenad ska vara undantag när det gäller undervisning. Vissa upp- gifter som avser undervisning ska därför endast få överlämnas på entre- prenad om huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att anordna utbildningen inom den egna organisationen. Vilka uppgifter som får överlämnas på entreprenad, samt inom vilka skolformer och till vilka, framgår av tabell 1. En kommun eller ett landsting ska som tidigare genom ett avtal om entre- prenad få utföra uppgifter åt en annan huvudman inom skolväsendet, trots bestämmelsen i 2 kap. 1 § kommunallagen om anknytning till kommunens eller område eller deras medlemmar. Statens möjligheter att, i egenskap av huvudman för specialskolan och sameskolan, utföra uppgif- ter på entreprenad begränsas till uppgifter som avser undervisning i teck- enspråk, samiska eller integrerad samisk undervisning i samt specialpedagogiska insatser. För utbildning vid särskilda ungdomshem enligt 24 kap. 8 och 9 §§ skol- lagen samt utbildning för elever som vårdas på sjukhus eller annan mot- svarande institution enligt 24 kap. 17–19 §§ skollagen ska samma bestäm- melser gälla angående entreprenad som för den skolform som den anord- nade utbildningen ska motsvara. Samverkan och överlåtelse av medicinska insatser Vi föreslår inte några ändringar i sak när det gäller andra slags samarbeten som regleras i 23 kap. skollagen, samverkan och överlåtelse av medicinska insatser. Bestämmelserna om sådana samarbeten föreslås dock förändras lagtekniskt. Det betyder att en kommun som tidigare ska kunna sluta avtal om att överlåta uppgifter till olika aktörer genom ett samverkansavtal en- ligt vad som anges i tabell 2. Vidare ska en huvudman inom skolväsendet som tidigare få överlåta ansvaret för sådana medicinska insatser som anges i 2 kap. 25–28 §§ skol- lagen utan hinder av att huvudmannen i övrigt behåller huvudmannaskapet för utbildningen. Den som är huvudman inom skolväsendet ska kunna överlåta ansvaret för de medicinska insatserna till en kommun eller ett landsting. En kommun kan dock inte överlåta ansvaret till en annan kom- mun, och ett landsting inte till ett annat landsting. Beskrivning av EU-rätt och Offentlig upphandling regleras på EU-nivå genom flera direktiv, däribland LOU-direktivet. I detta direktiv anges att icke-ekonomiska tjänster av all- mänt intresse, s.k. NESGI, inte omfattas av direktivets tillämpningsom- råde. För att en viss tjänst ska anses vara av ekonomisk natur ska den ske mot ersättning. Tjänstens ekonomiska art beror inte på tjänsteleverantörernas juridiska ställning eller tjänstens natur, utan snarare på hur verksamheten utförs, organiseras och finansieras. har slagit fast att utbild- ning som ingår i ett system för offentlig undervisning och som helt eller delvis finansieras med allmänna medel är av icke-ekonomisk art och inte omfattas av begreppet tjänster i fördragens mening. Utbildning som upp- fyller dessa två kriterier är att betrakta som icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse och omfattas således inte av LOU-direktivets tillämp- ningsområde. LOU-direktivet har genomförts i svensk rätt genom . Med begrep- pet tjänster avses i samma sak som i LOU-direktivet och EUF-för- draget. De tjänster som inte omfattas av upphandlingsdirektiven omfattas således inte heller av . LOU-direktivet och innehåller förenklade upphandlingsregler för sociala tjänster och andra särskilda tjänster. Till dessa tjänster, som räknas upp i en bilaga till och regleras i ett särskilt kapitel i lagen, hör bl.a. skolbespisning, undervisning och utbildning samt hälsovårdstjänster. verksamheten avser icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse är den dock som sagt helt undantagen från tillämpningen av . Vår bedömning: NESGI Utbildning och verksamhet inom de obligatoriska skolformerna, gymna- sieskolan, gymnasiesärskolan, förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna uppfyller kraven på att ingå i ett nationellt utbildningssystem och till övervägande del finansieras av det allmänna. Samtliga dessa skolformer utgör därmed enligt vår mening icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse, NESGI. Det gäller med andra ord hela skolväsendet som regleras i skollagen. Sådana tjänster har uttryckligen undantagits från EU:s upphandlingsdi- rektiv och någon skyldighet att upphandla de uppräknade tjänsterna finns alltså inte enligt . Som en följd av detta är utbildning inte heller en tjänst som omfattas av . Således råder enligt vår bedömning ingen skyldighet att upphandla tjänster som avser utbildning inom skolvä- sendet enligt regelverket i . Vi avser då tjänster som avser utbild- ningen i dess helhet samt tjänster som är direkt hänförliga till utbildning- ens operativa mål. Uppgifter som inte är hänförliga till undervisning För de uppgifter som får överlämnas på entreprenad men som inte är hän- förliga till undervisning och inte heller direkt syftar till att nå utbildningens operativa mål gör vi en annan bedömning i fråga om vilka upphandlings- regler som ska tillämpas. Även om tjänsterna måhända kan räknas som delar av utbildning, dvs. som icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse, menar vi att det av försiktighetsskäl finns goda skäl att också fortsättnings- vis upphandla dessa tjänster i enlighet med bestämmelserna i . I de flesta fallen bedömer vi att upphandlingen kommer att omfattas av de förenklade upphandlingsreglerna i , eftersom det rör sig om sociala tjänster och andra särskilda tjänster. Bland annat gäller det för skolmåltider och elevhälsa. En tjänst som inte är en social tjänst eller en annan särskild tjänst, t.ex. skolskjuts, omfattas inte automatiskt av de förenklade upphandlingsreg- lerna. Om värdet på sådan upphandling understiger tröskelvärden som anges i LOU-direktivet gäller dock de förenklade upphandlingsreglerna, annars ska i sin helhet tillämpas. Regeringen bör överväga att föreslå att ett förtydligande i ska göras, så att det direkt av lagen framgår att icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse inte omfattas av lagens tillämpningsområde. Ett sådant klargörande direkt i skulle på ett förtjänstfullt sätt underlätta tillämp- ningen av lagen. Inte minst skulle det underlätta för dem som ska tillämpa lagen som inte har full kännedom om LOU-direktivet och primärrätten i EUF-fördraget. Ett sådant klargörande skulle tydliggöra för tillämparen att det finns anledning att ta ställning till om den tjänst som är aktuell för upphandling, och som betecknas som tjänst med ett vardag- ligt språkbruk, också är en tjänst i den mening som begreppet har inom upphandlingslagstiftningen. Med fjärrundervisning avses interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte . En handledare ska vara närvarande i den lokal där eleverna befinner sig. Fjärrundervisning får anordnas i , grundsärskolan, spe- cialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Fjärrun- dervisning tillåts dels när det inte finns någon legitimerad och behörig lärare, eller när det gäller studiehandledning på modersmålet annan lämplig person, inom huvudmannens skolenhet, dels när elevunderlaget är otillräckligt. De ämnen och verksamheter som det är tillåtet att anordna fjärrundervisning i är moderna språk, modersmål, teckenspråk, studie- handledning på modersmålet, samiska i sameskolan och integrerad samisk undervisning i . De flesta av dessa får endast anordnas inom huvudmannens egen organisation, men uppgifter som avser fjärrundervis- ning i modersmål eller studiehandledning på modersmålet får även över- lämnas på entreprenad till en annan huvudman. Därutöver pågår försöks- verksamhet med fjärrundervisning i fler ämnen. Definition av fjärrundervisning och villkor för att få använda fjärrundervisning Fjärrundervisning ska även framöver definieras som interaktiv undervis- ning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte . Undervisningsmetoden definie- rar de undervisningstillfällen där elever och lärare är åtskilda, inte all undervisning i ämnet. Ett nytt kapitel i skollagen föreslås, för att reglera fjärrundervisning. Fjärrundervisning ska endast få användas när undervisning annars inte kan komma till stånd, dvs. om det inte finns någon lärare som uppfyller kraven på behörighet att tillgå inom en huvudmans skolenhet eller om elevunderlaget är otillräckligt. Detta innebär ingen ändring i sak jämfört med dagens villkor. En huvudman som avser använda fjärrundervisning i ett visst ämne eller i en viss kurs eller för en viss verksamhet ska i förväg fatta ett särskilt beslut om det. Om fjärrundervisning används för att det saknas lärare som uppfyller kraven, får fjärrundervisning som huvudregel beslutas för högst i taget. Om det används för att elevunderlaget är otillräckligt finns inte någon begränsning . Fjärrundervisning ska få användas i fler ämnen Fjärrundervisning ska få användas i samma skolformer som , men i fler ämnen. I , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska fjär- rundervisning få användas i samtliga ämnen utom de praktiskestetiska äm- nena. Därutöver ska fjärrundervisning få användas för studiehandledning på modersmålet och integrerad samisk undervisning i . Regeringen ska få meddela föreskrifter som begränsar i vilka årskurser i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan som fjärrun- dervisning får användas i respektive ämne och verksamhet. Vi bedömer att i årskurs 1–3 i , grundsärskolan och sameskolan respektive i årskurs 1–4 i specialskolan bör fjärrundervisning endast få användas vid undervisning i modersmål och samiska i sameskolan och vid integrerad samisk undervisning i . I årskurs 4–6 i , grundsär- skolan och sameskolan respektive i årskurs 5–7 i specialskolan bör fjärr- undervisning därutöver även få användas vid undervisning i moderna språk och teckenspråk. I årskurs 7–9 i och grundsärskolan respektive i årskurs 8–10 i specialskolan bör fjärrundervisning få användas i samtliga ämnen och verksamheter där sådan är tillåten. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få med- dela föreskrifter om i vilka kurser som fjärrundervisning ska få användas i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Fjärrundervisning bör få använ- das i de teoretiska ämnen som anges i bilaga 4 till högskoleförordningen (1993:100), men inte i de praktisk-estetiska ämnen som anges i samma bilaga. Regeringen bör ge i uppdrag att utfärda föreskrifter om vad som ska gälla för övriga ämnen i gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan. Regeringen ska få meddela föreskrifter om försöksverksamhet med fjärrundervisning i andra ämnen och skolformer. En försöksverksamhet bör genomföras med fjärrundervisning i modersmål i förskoleklass. Fjärrundervisning ska som även få användas för utbildning vid sär- skilda ungdomshem enligt 24 kap. 8 och 9 §§ skollagen. För sådan utbild- ning ska samma bestämmelser om fjärrundervisning gälla som för den skolform som den aktuella utbildningen ska motsvara. Uppgifter som avser fjärrundervisning ska också få överlämnas på ent- reprenad. Det gäller samtliga tillfällen då fjärrundervisning är tillåten, för- utsatt att huvudmannen har gjort vad som rimligen kan krävas för att an- ordna utbildningen inom den egna organisationen. Den lärare som bedriver fjärrundervisning ska uppfylla kraven på legiti- mation och behörighet. Det undantag från behörighetskraven som finns i 2 kap. 18 § skollagen ska bara få användas för modersmål och yrkesäm- nen. Fjärrundervisning är en metod som får tillämpas när den egna skol- enheten inte förmår bidra med det som fjärrundervisningen kan ge i form av en legitimerad och behörig lärare. Med andra ord ska behörighetsreg- lerna därför i princip alltid gälla i fråga om fjärrundervisning. Vid fjärrundervisning ska det finnas en handledare hos eleverna. Hand- ledaren ska vara en för detta ändamål lämplig person. Handledaren ska få vidta sådana åtgärder för trygghet och studiero som ankommer på lärare. De erfarenheter som vi har gjort under utredningsarbetet talar för att en kvalitativ fjärrundervisning bl.a. förutsätter att lärare och elever träffas regelbundet, att undervisningsgrupperna inte är för stora och att fjärrunder- visning inte görs mot för många olika elevgrupper vid samma lektionstill- fälle. En detaljreglering rörande frågor av detta slag skulle dock avvika från skollagen i övrigt, varför vi inte har lämnat några sådana författnings- förslag. Fjärrundervisning bör som huvudregel få användas för högst av undervisningstimmarna vid en skolenhet under ett läsår och för högst av en elevs undervisningstimmar under ett läsår när det gäller de obligatoriska skolformerna. För de frivilliga skolformerna bör gränsen vara högst . Fjärrundervisning ska endast få anordnas av huvudmän. Fjärrundervis- ning bör få användas för högst av undervisningen inom en hu- vudmans verksamhet eller en specifik skolenhets verksamhet. Distansundervisning är inte definierad i skollagen. Sådan undervis- ning är endast tillåten inom ramen för försöksverksamhet med distansun- dervisning i kommun. Definition av distansundervisning och villkor för att få använda distansundervisning Distansundervisning ska definieras som interaktiv undervisning som bed- rivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare kan vara åtskilda i både rum och tid. Till skillnad från fjärrundervisning syftar inte definitionen enbart på specifika undervisningstillfällen inom en utbildning, utan på hur hela utbildningen bedrivs . Vi vill inte utesluta situationer där eleven och läraren endast är åtskilda i rum och inte heller situationer där de varken är åtskilda i rum eller . Därför anger definitionen att de kan vara åtskilda, inte att de måste vara Ett nytt kapitel i skollagen föreslås, för att reglera distansundervisning. Distansundervisning ska ses som en möjlig väg för de elever som annars inte skulle ha deltagit i någon undervisning. för få användas för elever som inte har möjlighet att delta i den reguljära undervisningen på grund av dokumenterad medicinsk, psykisk eller social Elever med dylika problem ska inte med automatik räknas till gruppen och alltså få distansundervisning – det bör också krävas att problematiken innebär att eleven inte kan delta i reguljär undervisning. 2019/20:127 Vidare måste prövningen alltid vara individuell. För elever i gymnasiesko- Bilaga 1 lan och gymnasiesärskolan ska distansundervisning även få användas för elever som på grund av andra särskilda skäl inte har möjlighet att delta i den reguljära undervisningen. Särskilda skäl kan vara t.ex. idrottsutövning på elitnivå eller längre utlandsvistelse hos vårdnadshavare som är bosatt utomlands. För några andra elever ska inte distansundervisning få använ- das. Distansundervisning ska endast få utföras av en huvudman som efter an- sökan har godkänts som utförare av utbildning där distansundervisning an- vänds. Skolinspektionen ska pröva frågor om godkännande och ett god- kännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet. Det blir Skolin- spektionens uppgift att pröva om huvudmannen kan erbjuda en utbildning som innebär att eleverna har förutsättningar att uppnå utbildningens mål. För att godkännande ska lämnas ska dessutom krävas att det kan antas att det kommer att finnas ett tillräckligt elevunderlag för att driva en stabil verksamhet. Därmed kommer det att bli ett begränsat antal huvudmän i landet som får godkännande för att utföra distansundervisning. Den lärare som bedriver distansundervisning ska, liksom fjärrlärare, uppfylla kraven på legitimation och behörighet. Det undantag från behö- righetskraven som finns i 2 kap. 18 § skollagen ska bara få användas för modersmål och yrkesämnen. Distansundervisning ges som särskilt stöd i de obligatoriska skolformerna I årskurs 7–9 i och grundsärskolan samt i årskurs 8–10 i spe- cialskolan ska distansundervisning få användas som särskilt stöd , om eleven uppfyller förutsättningarna för att få sådan under- visning. Beslut om distansundervisning ska fattas av rektor genom ett beslut om åtgärdsprogram, som innebär att eleven ges särskilt stöd i form av distansundervisning. Distansundervisning ska dock endast få ges om elevens vårdnadshavare medger detta. Ett beslut om att använda distansun- dervisning för en elev ska få gälla för högst en termin i taget och undervis- ningen bör syfta till att eleven återgår till reguljär undervisning. Vidare ska distansundervisning vara tillåten i samtliga ämnen utom de praktisk- estetiska ämnena, för vilka det saknas möjligheter att utföra delar av ämnena på distans. Eftersom endast godkända utförare ska få utföra utbildning där distans- undervisning används, ska uppgifter som avser sådan undervisning få överlämnas på entreprenad till dessa. Distansundervisning ges som hel utbildning inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Distansundervisning ska få användas för hela utbildningen, eller för att slutföra utbildningen, i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan, om ele- ven uppfyller förutsättningarna för att få sådan undervisning. Distansun- dervisning ska få användas vid utbildning i samtliga ämnen, kurser och program, under förutsättning att huvudmannen blivit godkänd som utföra- re av distansundervisning för den aktuella utbildningen. Riksrekrytering ska tillämpas för utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning används, dvs. behöriga sökan- de från hela landet ska tas emot till en utbildning som ges med distans- undervisning. När distansundervisning används ska huvudmannen göra ett urval bland mottagna sökande, om fler sökande har tagits emot till huvud- mannens utbildning än det finns platser i utbildningen och urval ska göras på grunder som Skolinspektionen har godkänt. Beslut av en kommun, ett landsting eller en enskild huvudman i fråga om mottagande till utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning används ska få överklagas hos . Sekretess ska gälla i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan för uppgift om enskilds personliga förhållanden i ärenden om mottagande i utbildning som anordnas med distansundervisning. Sekretessen ska endast gälla om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. En bestämmelse om detta ska införas i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). En motsvarande tystnadsplikt ska gälla inom enskilt bedrivna gymnasieskolor och gymnasiesärskolor. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på en utbildning inom gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansun- dervisning används. Bidraget ska bestå av ett grundbelopp, som har beslu- tats av för den aktuella utbildningen, och i vissa fall ett tilläggs- belopp. En elev som har distansundervisning ska ha rätt till ersättning för de resor inom som krävs för utbildningen. Elevens hemkommun ska stå för kostnaderna. Särskilda regler när distansundervisning används En följd av att distansundervisning används är, i och med att elever och lärare kan vara åtskilda i rum och , att exakt samma rättigheter som vid närundervisning inte kan gälla. Bestämmelser i skollagen samt föreskrifter som meddelats i anslutning till lagen ska dock gälla även för distansunder- visning, om inte något annat anges i skollagens kapitel om distansunder- visning eller i föreskrifter som meddelats med stöd av det kapitlet. Det ska därför anges i skollagen att vissa av lagens bestämmelser inte gäller när distansundervisning används. Det bör även anges i skolförordningen och gymnasieförordningen att vissa av respektive förordnings bestämmelser inte gäller då. Exempel på bestämmelser som inte ska gälla när distansundervisning används är reglerna om total undervisningstid i de obligatoriska skolfor- merna och om garanterad undervisningstid i gymnasieskolan och gymna- Inte heller ska skollagens bestämmelser om skolbibliotek och om skolmåltider gälla. Ändringarna i skolförfattningarna ska träda i kraft .