prop · H80344 · 2020-10-28 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:44 Kompletterande bestämmelser med anledning av Prop. den nya EU-förordningen om spritdrycker och 2020/21:44 EU:s tillträde till Genèveakten Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel och lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel anpassas med anledning av en ny EU-förordning om spritdrycker. Hänvisningar i dessa lagar till den nu gällande EU-förordningen om spritdrycker föreslås ändras så att lagarna i stället kompletterar den nya EU-förordningen. Vidare föreslås att lagen om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel även ska komplettera en ny EU- förordning med anledning av EU:s tillträde till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen. Slutligen görs bedömningen att den som ansöker om skydd enligt det nya systemet ska betala den registreringsavgift om som EU måste betala för en registrering av en skyddad beteckning enligt Genèveakten. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel ...................................... Förslag till lag om ändring i lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och Ärendet och dess beredning .............................................................. EU:s anslutning till Genèveakten...................................................... Befintlig nationell lagstiftning.......................................... Behov av kompletterande nationella bestämmelser ......... Anpassningar med anledning av EU:s nya förordning om Den nya EU-förordningen ................................................ Gällande nationell lagstiftning ......................................... Anpassning av den nationella lagstiftningen .................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser för enskilda och företag ............................ Konsekvenser för myndigheter och domstolar ................. Förslagens överensstämmelse med .................. Övriga effekter av förslagen............................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel .................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och och rådets förordning (EU) 2019/1753 av om unionens åtgärder efter anslutningen till Genèveakten inom ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar ...... Sammanfattning av promemorian Behovet av lag- eller förordningsändringar till följd av EU:s anslutning till Genèveakten .............................................. Lagförslag i promemorian Behovet av lag- eller förordningsändringar till följd av EU:s anslutning till Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian Behovet av lag- eller förordningsändringar till följd av EU:s anslutning till och rådets förordning (EU) 2019/787 av om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008.................. Sammanfattning av promemorian Nationella anpassningar med anledning av förordning (EU) 2019/787 om spritdrycker m.m. ...................................... Lagförslag i promemorian Nationella anpassningar med anledning av förordning (EU) 2019/787 om Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian Nationella anpassningar med anledning av förordning (EU) 2019/787 om Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel Härigenom föreskrivs att 1 och 2 §§ lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel ska ha följande lydelse. förordning (EU) nr 1151/2012 av förordning (EU) nr 1151/2012 av dukter och livsmedel. dukter och livsmedel, och dets förordning (EU) 2019/1753 av teckningar och geografiska beteck- Lydelse enligt prop. 2020/21:43 Föreslagen lydelse Lagen kompletterar även följande förordningar, i de delar de innehåller bestämmelser som rör skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och rådets förordning (EU) 2019/787 110/2008 av av om definition, om definition, beskrivning, presen- tation och märkning av, samt skydd märkning av spritdrycker, använd- ning av namn på spritdrycker i spritdrycker, samt om upphävande presentationen och märkningen av av rådets förordning (EEG) nr andra livsmedel, skydd av geogra- 1576/89, fiska beteckningar för spritdrycker, 1 Senaste lydelse 2015:766. och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008, 2.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007, 3.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008, 4.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 av om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91, och 5.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv /58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv /608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) och delegerade akter och genomförandeakter till denna förordning. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2018:1654) Prop. om skydd för beteckningar på Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel ska ha följande lydelse. Bestämmelserna i 8 kap. 3–8 §§, 9 kap. och 10 kap. 9 § varumärkeslagen (2010:1877) ska tillämpas vid intrång i den rätt till en beteckning som rådets förordning (EU) 2019/787 110/2008 av av om definition, om definition, beskrivning, presen- tation och märkning av, samt skydd märkning av spritdrycker, använd- ning av namn på spritdrycker i spritdrycker, samt om upphävande presentationen och märkningen av av rådets förordning (EEG) nr andra livsmedel, skydd av geogra- 1576/89, i den ursprungliga lydel- fiska beteckningar för spritdrycker, och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008, i den ursprungliga lydelsen, 2.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel, i den ursprungliga lydelsen, 3.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007, i den ursprungliga lydelsen, eller 4.Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 251/2014 av om definition, beskrivning, presentation och märkning av, samt skydd av geografiska beteckningar för, aromatiserade vinprodukter och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 1601/91, i den ursprungliga lydelsen. Denna lag träder i kraft . 3Ärendet och dess beredning EU:s anslutning till Genèveakten Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen för ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (Genèveakten) antogs av organ för immaterialrätt, (), . EU tillträdde akten . Genèveakten trädde i kraft . För att genomföra akten i EU har en förordning antagits (och rådets förordning [EU] 2019/1753 av om unionens åtgärder efter anslutningen till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar). Förordningen finns i bilaga 1. Med anledning av detta gav regeringen i uppdrag att analysera behovet av författningsändringar. redovisade uppdraget i promemorian Behovet av lag- eller förordningsändringar till följd av EU:s anslutning till Genèveakten. En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag finns i bilaga 2 respektive bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. Remissyttrandena finns tillgängliga i (N2020/00310). I denna proposition lämnas, i fråga om Genèveakten, förslag på författningsändringar som gäller registrering av skyddade beteckningar och kontrollmyndighetens verksamhet. Behovet av författningsändringar när det gäller bestämmelser om skadestånd och andra civilrättsliga sanktioner vid intrång i de beteckningar som skyddas till följd av EU:s tillträde till Genèveakten behandlas i promemorian Stärkt skydd för vissa geografiska beteckningar och ändringar i den känneteckensrättsliga regleringen av ond tro (Ds 2020:13). Förordningen om spritdrycker m.m. antogs och rådets förordning (EU) 2019/787 av om definition, beskrivning, presentation och märkning av spritdrycker, användning av namn på spritdrycker i presentationen och märkningen av andra livsmedel, skydd av geografiska beteckningar för spritdrycker, användning av jordbruksalkohol och destillat av jordbruksprodukter i alkoholhaltiga drycker samt om upphävande av förordning (EG) nr 110/2008. Förordningen, som finns i bilaga 5, ersätter den tidigare spritförordningen (förordning [EG] nr 110/2008). Den nya förordningen ska börja tillämpas . Regeringen gav i uppdrag att analysera behovet av författningsändringar med anledning av den nya EU- förordningen. redovisade uppdraget i promemorian Nationella anpassningar med anledning av förordning (EU) 2019/787 om spritdrycker m.m. En sammanfattning av promemorian och dess lagförslag finns i bilaga 6 respektive bilaga 7. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 8. Remissyttrandena finns tillgängliga i (N2019/02174). Lagförslagen i denna proposition innebär att hänvisningar i lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel och lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel anpassas med anledning av en ny EU- förordning om spritdrycker och EU:s tillträde till Genèveakten. är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. 4EU:s anslutning till Genèveakten Genom Lissabonöverenskommelsen har det inrättats ett särskilt system för skydd av ursprungsbeteckningar, det s.k. Lissabonsystemet. Skydd för en beteckning inom Lissabonsystemet uppkommer genom registrering i ett internationellt register som administreras av den internationella byrån hos för den intellektuella äganderätten (). En ursprungsbeteckning är en beteckning – vanligtvis ett namn – som används för att ange att en produkt har sitt ursprung i ett visst geografiskt område där produktens kvalitet eller egenskaper helt eller delvis beror på det geografiska ursprunget. Att en ursprungsbeteckning är skyddad medför att endast producenter som uppfyller vissa krav som gäller för beteckningen får använda sig av den vid märkning eller marknadsföring av en produkt. Dessa krav kan gälla bl.a. tillverkningsmetoden, var råvarorna för produkten hämtas från eller på vilken plats tillverkningen sker. Skyddet innebär att den som har rätt till en beteckning kan hindra andra från att använda beteckningen för produkter – bl.a. olika typer av efterbildningar – som inte uppfyller de krav som uppställs för beteckningen. De länder som ansluter sig till systemet åtar sig att skydda registrerade ursprungsbeteckningar från andra länder, men en deltagande stat kan under vissa förutsättningar förklara att en registrerad beteckning inte kommer att skyddas inom dess område. är knappt 30 stater parter till Lissabonöverenskommelsen i den lydelse som gäller efter en revidering 1967 och en ändring 1979. har inte anslutit sig till överenskommelsen. Genèveakten innebär ytterligare en revidering av Lissabonöverens- Genom Genèveakten har Lissabonsystemet utvidgats till att utöver ursprungsbeteckningar omfatta skydd för s.k. geografiska Även en sådan beteckning anger det geografiska ursprunget för en produkt, men den ställer inte lika höga krav på sambandet mellan kvalitet och ursprung som en ursprungsbeteckning gör. 2020/21:44 Genèveakten gör det också möjligt för mellanstatliga organisationer som EU att ansluta sig till systemet, vilket inte har varit möjligt tidigare. Staten eller organisationen blir genom anslutningen medlem i den särskilda union som har inrättats genom Lissabonöverenskommelsen, dvs. Mellan stater som är parter till både 1958 eller konventioner och Genèveakten är utgångspunkten att den sistnämnda har företräde vid tillämpningen. Inom EU finns det redan ett unionsrättsligt system som för vissa typer av produkter skyddar sådana ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar som omfattas av Genèveakten. Skydd uppkommer genom registrering hos i enlighet med ett antal EU- förordningar som gäller för vin, spritdrycker, aromatiserade viner, jordbruksprodukter och livsmedel. Vidare skyddas vissa beteckningar inom EU genom internationella avtal som EU har ingått med tredjeländer, bl.a. , Republiken och . EU:s anslutning till Genèveakten innebär att de beteckningar som skyddas inom EU med stöd av nämnda förordningar också kan skyddas i de länder utanför EU som har anslutit sig till Lissabonsystemet. För att genomföra akten i EU har och rådets förordning (EU) 2019/1753 av om unionens åtgärder efter anslutningen till Genèveakten inom Lissabonöverenskommelsen om ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar (anslutningsförordningen) antagits. Enligt förordningen ankommer det på kommissionen att på begäran av en medlemsstat ansöka om registrering av en beteckning hos den internationella byrån vid . Genom anslutningsförordningen inrättas även ett förfarande enligt vilket beteckningar från tredjeländer som har registrerats hos kan få skydd inom unionen. Ett sådant skydd ges efter beslut av kommissionen och kan endast avse produkter för vilka skydd av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar tillhandahålls inom EU, dvs. vin och spritdrycker, jordbruksprodukter och livsmedel. Beteckningar som registrerats hos inom ramen för Lissabonsystemet erhåller alltså inget automatiskt skydd i EU. Genèveakten omfattas av EU:s exklusiva kompetens (se dom av , kommissionen mot rådet, C-389/15, EU:C:2017:798). Det innebär att utgångspunkten är att medlemsstaterna inte själva ansluter sig till akten. I stället ansluter sig EU till den i egenskap av mellanstatlig organisation, vilket också har skett i detta fall. Rådsbeslutet om EU:s anslutning till Genèveakten ger dock en möjlighet för medlemsstaterna att också ansluta sig till akten. Avsikten är framför allt att de medlemsstater som redan är parter till Lissabonöverenskommelsen ska kunna ansluta sig till den reviderade version som Genèveakten utgör. Det kan i det här sammanhanget nämnas att kommissionen har väckt talan mot rådet med anledning av beslutet och yrkat att den del av beslutet som möjliggör för medlemsstaterna att ansluta sig till akten ska ogiltigförklaras (se mål nr C-24/20). Frågan om Prop. 2020/21:44 medlemsstaterna får tillträda Genèveakten är därför inte slutligt avgjord. avgörande förväntas dock inte påverka EU:s tillträde till Genèveakten i egenskap av mellanstatlig organisation eller de förslag som lämnas i denna proposition. När det gäller det befintliga unionsrättsliga systemet för skyddade beteckningar kompletteras detta i svensk lagstiftning framför allt av lagen (2009:1424) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel och lagen (2018:1654) om skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel. Den senare innehåller bestämmelser om skadestånd och andra civilrättsliga sanktioner vid intrång i skyddade beteckningar. I denna proposition behandlas författningsändringar som gäller registrering av skyddade beteckningar och kontrollmyndighetens verksamhet. Behovet av författningsändringar när det gäller bestämmelser om skadestånd och andra sanktioner vid intrång i de beteckningar som skyddas till följd av EU:s tillträde till Genèveakten behandlas i promemorian Stärkt skydd för vissa geografiska beteckningar och ändringar i den känneteckensrättsliga regleringen av ond tro (Ds 2020:13). Behov av kompletterande nationella Regeringens förslag: Lagen om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel ska komplettera och rådets förordning (EU) 2019/1753. Regeringens bedömning: Det bör i en förordning tas in en bestämmelse om att sökanden är skyldig att betala en avgift för Den myndighet som regeringen bestämmer bör få disponera sådana avgifter. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker antingen förslagen eller har inte något att invända mot dessa, utom i frågan om avgift för I den delen anför , Livsmedels- företagen, Sprit och och att en sådan avgift kommer att minska intresset för att ansöka om registrering av svenska skyddade beteckningar. Därmed skulle enligt dessa remiss- instanser ambitionen att öka den svenska exporten kunna motverkas. anför i denna del att till skillnad från det unionsrättsliga systemet borde intresset för det mer globala skydd Genèveakten erbjuder vara aktuellt främst för större aktörer med intresse för den utomeuropeiska marknaden, vilka typiskt sett har bättre ekonomiska förutsättningar än en småskalig producent. vidare att eftersom det är upp till producenterna själva att avgöra om en beteckning som skyddas enligt EU-systemet även ska skyddas genom det globala skydd som Genèveakten erbjuder så är det godtagbart att låta sökanden bekosta en registreringsavgift för detta. Skälen för regeringens förslag och bedömning Anslutningsförordningen, som innehåller bestämmelser som gör det möjligt för unionen att utöva de rättigheter och fullgöra de skyldigheter som fastställs i Genèveakten, är bindande för medlemsstaterna och direkt tillämplig. Förordningen ålägger inte medlemsstaterna några uttryckliga skyldigheter, varken vad gäller att utse en behörig myndighet eller vidta åtgärder för att hindra olaglig användning av skyddade beteckningar under Genèveakten. Den innebär dock en möjlighet för medlemsstaterna att agera i vissa frågor och medför indirekta krav på medlemsstaterna avseende viss handläggning i samband med att en begäran om registrering av en skyddad beteckning ska lämnas till kommissionen. Medlemsstaterna ska vidare betala en avgift för registrering av skyddade beteckningar enligt det nya systemet. En medlemsstat har möjlighet att kräva att en fysisk eller juridisk person eller förmånstagare betalar avgiften. EU:s anslutning till Genèveakten utgör ett komplement till redan gällande unionsbestämmelser om skyddade beteckningar men har också det uttalade syftet att unionen ska kunna utöva sin exklusiva befogenhet i fråga om den gemensamma handelspolitiken fullt ut. Det skydd som erbjuds under Genèveakten omfattar också andra beteckningar än sådana som är hänförliga till jordbruks- och livsmedelsområdet. Som framgått i avsnitt 4.3 kan det skydd som EU:s anslutning till akten innebär dock endast avse produkter för vilka skydd av ursprungsbeteckningar och geografiska beteckningar tillhandahålls inom EU, dvs. vin och spritdrycker, jordbruksprodukter och livsmedel. För att möjliggöra det förfarande med ansökningar om skydd för beteckningar som regleras i den nya EU-förordningen, behöver en behörig myndighet pekas ut som har i uppgift att ta emot och handlägga samt till kommissionen vidarebefordra ansökningar som grundas på en begäran av en fysisk eller juridisk person eller förmånstagare. är ansvarig myndighet för handläggning av ärenden om skyddade beteckningar enligt det nuvarande systemet. Lagen om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel innehåller bestämmelser om kontrollmyndigheter och deras befogenheter, avgiftsbestämmelser och regler om överklagande m.m. Lagen kompletteras av förordningen (2009:1425) om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel och av myndighetsföreskrifter. Den närmare ansvarsfördelningen mellan myndigheterna anges i huvudsak i förordningen. Av denna framgår att bl.a. ska ta emot och handlägga ansökningar om registrering av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel samt ansökningar om ändring av produktspecifikation för och avregistrering av sådana produkter. Därutöver framgår att den myndighet som är behörig att utöva kontroll enligt livsmedelsförordningen också är behörig kontrollmyndighet i förhållande till skyddade beteckningar. övervaka att kontrollmyndigheterna fullgör sina förpliktelser enligt lagen Prop. 2020/21:44 och får meddela de ytterligare föreskrifter och fatta de beslut i övrigt som behövs som komplettering till de EU-bestämmelser som kompletteras av lagen. Det har inte framkommit några skäl som talar för att den nuvarande ordningen bör ändras med anledning av den nya EU-förordningen. För att åstadkomma ett enhetligt och lättbegripligt system där ansökningar om skydd enligt den nya EU-förordningen hanteras på samma sätt som ansökningar om skydd enligt övriga förordningar på området, anser regeringen att lagen om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel även ska komplettera förordning (EU) 2019/1753. Lagen kompletterar en EU-förordning i dess helhet (1 §) och ett antal EU-förordningar i de delar de innehåller bestämmelser som rör skydd för beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel (2 §). De senare förordningarna kompletteras även av bl.a. livsmedelslagen (2006:804). Förordning (EU) 2019/1753 innehåller inte några bestämmelser som gör att förordningen behöver kompletteras även av livsmedelslagen. Det behövs därför ingen begränsning i fråga om vilka delar av förordning (EU) 2019/1753 som lagen om kontroll av skyddade beteckningar på jordbruksprodukter och livsmedel ska komplettera. I likhet med övriga förordningar som lagen kompletterar bör hänvisningen till den nya förordningen göras dynamisk, dvs. avse förordningen i den gällande lydelsen.