prop · H703100 · 2020-04-15 00:00:00 — 1I alternativscenarierna har hänsyn även tagits till kompletterande penningpolitiska åtgärder. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 6Procent av BNP. Källor: , och egna beräkningar. I detta avsnitt redovisas de prognosrevideringar som gjorts jämfört med prognosen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1). Utbrottet av det nya coronaviruset bedöms få stora negativa effekter på ekonomin, vilket medför en tydlig nedrevidering av prognosen för BNP-tillväxten 2020 jämfört med budgetpropositionen (se tabell 4.8). Fallande efterfrågan på tjänster, i kombination med en ökad osäkerhet, medför att hushållens konsumtion har reviderats ned 2020. Den offentliga konsumtionen bedöms växa snabbare 2020 än i budgetpropositionen. Den ökade osäkerheten bidrar vidare till en nedgång i investeringarna, som har reviderats ned kraftigt . Omfattande störningar i globala värdekedjor till följd av virusutbrottet och en betydligt lägre omvärldsefterfrågan innebär att både exporten och importen bedöms minska och utvecklas betydligt svagare än i budgetpropositionen. Tillväxten i potentiell BNP har reviderats ned 2020–2022 jämfört med prognosen i budgetpropositionen. Det beror dels på att utvecklingen av medelarbetstiden och därmed arbetade timmar har varit svagare än väntat, dels på att det bedöms ta för produktivitetstillväxten att återhämta sig med relativt svag utveckling. Till följd av att BNP-tillväxten har reviderats ned bedöms resursut- nyttjandet i svensk ekonomi vara betydligt lägre jämfört med budgetpropositionen. Sjunkande efterfrågan i ekonomin till följd av virusutbrottet påverkar även arbets- marknadsutvecklingen negativt. Sysselsättningen har reviderats ned och bedöms minska 2020. Arbetskraften utvecklades starkt 2019 och under inledningen 2020. Utvecklingen bedöms vara fortsatt stark har därför reviderats upp. Arbetslösheten bedöms därmed bli tydligt högre än i budgetpropositionen. Det låga resursutnyttjandet väntas också leda till en mer dämpad löneutveckling. Timlönen bedöms därmed utvecklas svagare jämfört med bedömningen i budgetpropositionen. KPIF-inflationen har reviderats ned tydligt jämfört med budgetpropositionen, till följd av att energipriserna väntas utvecklas betydligt svagare och att resursutnyttjandet bedöms bli lägre. Ränteprognosen har reviderats ned eftersom väntas föra en mer expansiv penningpolitik. Även KPI-inflationen har därför reviderats ned jämfört med budgetpropositionen. Tabell 4.8 Jämförelse mellan regeringens prognoser Procentuell förändring om inte annat anges. Siffrorna inom parentes avser prognosen från budgetpropositionen (1,4) -4,0 (1,4) (1,8) (1,9) Potentiell BNP1,2 (1,8) (1,9) (1,9) (2,0) (0,9) -5,2 (0,2) -3,6 (0,0) -1,9 (0,0) (6,3) (6,4) (6,4) (6,5) (0,8) -1,6 (0,4) (0,6) (0,6) 1,1, (0,8) (0,4) (0,7) (0,6) -0,3 (1,1) -2,4 (0,3) (0,3) (0,5) (2,6) (2,8) (3,0) (3,1) (1,9) (1,7) (2,1) (2,3) (1,7) (1,6) (1,8) (2,0) -0,3 (-0,3) -0,1 (-0,3) -0,3 (-0,2) -0,5 (0,0) Anm.: Prognosen är baserad på de regelverk för skatter och transfereringssystem och de anslagsnivåer som har beslutats av och som har föreslagits eller aviserats av regeringen. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 4Avser åldersgruppen 15–. 5Procent av arbetskraften. 6Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 8Procent, årsgenomsnitt. Källor: , , och egna beräkningar. 4.7Utvecklingen enligt andra bedömare I detta avsnitt jämförs regeringens prognoser för vissa centrala makroekonomiska variabler med prognoser gjorda av , , Europeiska kommissionen och . Det är viktigt att komma ihåg att prognoser publiceras , vilket gör att prognosmakare inte alltid har tillgång till samma informationsmängd. Detta försvårar prognosjämförelser vilket är särskilt tydligt under rådande omständigheter med ett snabbt händelseförlopp kopplat till virusutbrottet. Regeringens prognos för BNP-tillväxten är något svagare än bedömning 2020 (se tabell 4.9). är regeringens prognos i linje med . Jämfört med andra bedömare är regeringens prognos för BNP- tillväxten mycket lägre. Framför allt beror skillnaderna på att prognoserna från övriga bedömare gjordes innan eller i ett tidigare skede av virusspridningen. Skillnaden mellan regeringens och prognos för arbetslösheten 2020 och 2021 bedöms som liten även om det finns en viss skillnad 2020. Jämfört med andra bedömare är regeringens prognos för arbetslösheten markant högre. Skillnaderna beror framför allt på att prognoserna från övriga bedömare gjordes innan eller i ett tidigare skede av virusspridningen. Regeringens och prognoser för inflationen mätt med harmoni- serat konsumentprisindex (HIKP) är lägre än övriga bedömares. Skillnaden kan bero dels på att prognoserna från övriga bedömare gjordes innan eller i ett tidigare skede av virusspridningen, dels på att prognoserna från övriga bedömare gjordes innan publi- ceringen av utfallet för som var särskilt lågt. Regeringens prognos för resursutnyttjandet mätt med BNP-gapet är något mer negativ än bedömning, men både regeringen och bedömer att lågkonjunkturen blir ungefär lika djup som under finanskrisen. Jämförelse mellan olika bedömares prognoser Procentuell förändring om inte annat anges -4,0 -3,2 0,5/0,6 1,2/1,3 0,5/0,7 1,3/1,3 /1,4 /1,6 1,4/1,4 1,8/1,7 0,8/ 1,7/ -5,2 -3,6 -4,6 -3,0 -0,6 -0,9 Anm.: Publiceringsdatum är för regeringen , , Europeiska kommissionen för arbetslöshet och BNP-gap samt för BNP och HIKP, och . 1Fasta priser, ej kalenderkorrigerade värden. 2Procent av arbetskraften, 15–. 3Årsgenomsnitt, KPI/HIKP. 4Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: , Europeiska kommissionen, , och egna beräkningar. 4.8Utvärdering av prognoser för den makroekonomiska utvecklingen I detta avsnitt utvärderas regeringens prognoser för BNP-tillväxt, arbetslöshet och inflation som redovisats i budgetpropositionerna och de ekonomiska vårpropositionerna 1994–2019 för prognosåren 1994–2019. Prognoserna utvärderas i förhållande till prognoser gjorda av andra bedömare. För systematiska prognosfel i form av genomsnittliga över- eller underskattningar används ofta den engelska termen bias. Genom att skatta en bedömares genom- snittliga prognosfel kan hypotesen att dess prognoser inte har någon bias testas. I avsnittet används bedömares medelprognosfel som utvärderingsmått. Medelprognos- felet skattas för enskilda bedömare som bedömarens genomsnittliga prognosfel för perioden –2019. Ett prognosfel är här definierat som utfallet minus prognosen. Ett positivt prognosfel relaterar därför till en underskattning av utfallet. I tabell 4.10 visas de olika bedömarnas medelprognosfel och uppgifter om antalet observationer för prognoser för BNP-tillväxten. Medelprognosfel som är statistiskt signifikanta är markerade med en asterisk. Tabell 4.10 Medelprognosfel för prognoser för BNP-tillväxt Medelprognosfel (MPF) för prognoser för BNP-tillväxten 1994–2019 och antal observationer (N) -0,07 -0,17 -0,15 0,56* -0,01 0,38* Anm.: Asterisk indikerar signifikans på 10 procents nivå. Signifikansnivån används för att värna om testets styrka, se promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2014, som publicerats på i anslutning till ekonomiska vårproposition. Ett signifikant medelprognosfel kan tolkas som att det är 10 procents sannolikhet eller mindre (dvs. en förhållandevis liten sannolikhet) att få det erhållna medelprognosfelet om det inte skulle finnas någon bias. Prognosfelet är här definierat som utfallet minus prognosen. Ett positivt medelprognosfel relaterar därför till en underskattning. Källor: , , , (), , , (), Nordea, och egna beräkningar. Samtliga prognoser är uppdelade i prognoser gjorda som utfallet respektive året före utfallet. För prognoser gjorda som utfallet har samtliga bedömare ett positivt skattat medelprognosfel. Regeringen har därmed, liksom övriga bedömare, i genomsnitt underskattat BNP-tillväxten för utvärderingsperioden. För prognoser gjorda året före utfallet har regeringen i stället överskattat BNP-tillväxten. Regeringens medelprognosfel är dock inte statistiskt signifikanta, dvs. ingen bias kan säkerställas. I tabell 4.11 visas de olika bedömarnas medelprognosfel och uppgifter om antalet observationer för prognoser för inflationen mätt som förändringen i KPI. Medelprognosfel som är statistiskt signifikanta är markerade med en asterisk. Tabell 4.11 Medelprognosfel för prognoser för inflationen (KPI) Medelprognosfel (MPF) för prognoser för inflationen (KPI) 1994–2019 och antal observationer (N) -0,11* -0,49* -0,12* -0,43* -0,16* -0,74* -0,27* -0,62* -0,06 -0,40* -0,20* -0,62* -0,25* -0,84* -0,18* -0,59* -0,17* -0,65* -0,13* -0,64* Anm.: Asterisk indikerar signifikans på 10 procents nivå. Signifikansnivån används för att värna om testets styrka, se promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2014, som publicerats på i anslutning till ekonomiska vårproposition. Ett signifikant medelprognosfel kan tolkas som att det är 10 procents sannolikhet eller mindre (dvs. en förhållandevis liten sannolikhet) att få det erhållna medelprognosfelet om det inte skulle finnas någon bias. Prognosfelet är här definierat som utfallet minus prognosen. Ett positivt medelprognosfel relaterar därför till en underskattning. Källor: , , , (), , , (), Nordea, och egna beräkningar. Tabell 4.11 påvisar signifikant bias i regeringens prognoser för inflationen både för prognoser gjorda som utfallet och prognoser gjorda året före utfallet. Detta överensstämmer med resultaten för övriga bedömare. Prognosfelen för samtliga bedömare är negativa både för prognoser gjorda som utfallet och prognoser gjorda före utfallet. Regeringen, liksom övriga bedömare, har därmed i genomsnitt överskattat inflationen för utvärderingsperioden. Medelprognosfelen för huvuddelen av bedömarna är signifikanta vid 10 procents signifikansnivå. I tabell 4.12 visas de olika bedömarnas medelprognosfel och uppgifter om antalet observationer för prognoser för arbetslösheten. Medelprognosfel som är statistiskt signifikanta är markerade med en asterisk. Utvärderingen påvisar ingen signifikant bias i regeringens prognoser för arbetslösheten gjorda som utfallet eller året före utfallet. Regeringens medelprognosfel är positiva för prognoser gjorda som utfallet och året före utfallet. Regeringen har alltså i genomsnitt underskattat arbetslösheten. Inget av medelprognosfelen för regeringen, eller för huvuddelen av bedömarna, är dock signifikant skilda från noll vid 10 procents signifikansnivå. Tabell 4.12 Medelprognosfel för prognoser för arbetslösheten Medelprognosfel (MPF) för prognoser för arbetslösheten 1994–2019 och antal observationer (N) -0,02 -0,04 -0,04 -0,01 -0,09* -0,1 -0,02 -0,07 -0,01 -0,11* -0,26 Anm.: Asterisk indikerar signifikans på 10 procents nivå. Signifikansnivån används för att värna om testets styrka, se promemoria Utvärdering av makroekonomiska prognoser 2014, som publicerats på i anslutning till ekonomiska vårproposition. Ett signifikant medelprognosfel kan tolkas som att det är 10 procents sannolikhet eller mindre (dvs. en förhållandevis liten sannolikhet) att få det erhållna medelprognosfelet om det inte skulle finnas någon bias. Prognosfelet är här definierat som utfallet minus prognosen. Ett positivt medelprognosfel relaterar därför till en underskattning. Källor: , , , (), , , (), Nordea, och egna beräkningar. 5 De budgetpolitiska målen I detta avsnitt följer regeringen upp de budgetpolitiska målen och bedömer en ny nivå på utgiftstaket . De budgetpolitiska målen skapar förutsättningar för att andra politiska mål ska uppnås på ett sätt som är offentligfinansiellt hållbart på både kort och lång sikt. De budget- politiska målen består av ett mål för den offentliga sektorns finansiella sparande (överskottsmålet), ett utgiftstak för staten, ett kommunalt balanskrav och ett skuldankare. Uppföljningen av målen sker enligt de metoder som anges i skrivelsen för finanspolitiken (skr. 2017/18:207). –Med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset bedrivs nu en expansiv finanspolitik för att dämpa de akuta ekonomiska effekterna som utbrottet medfört. för finanspolitiken anger uttryckligen att det kan vara motiverat att bedriva en aktiv finanspolitik som försvagar sparandet av stabiliseringspolitiska skäl. Det betyder att även en aktiv finanspolitik som leder till en tydlig avvikelse från överskottsmålet innevarande år är förenlig med ramverket. –Regeringen bedömer att det föreligger en tydlig avvikelse från överskottsmålet, men att denna avvikelse är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl. –Den offentliga sektorns strukturella sparande bedöms, givet att prognosen inte innefattar några ytterligare framtida finanspolitiska regel- eller anslagsändringar, återgå till målnivån inom prognosperioden. Denna bedömning är dock behäftad med stor osäkerhet. –Regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget att den redan fastställda nivån på utgiftstaket ska höjas av finanspolitiskt motiverade skäl. –Bruttoskuldens andel av BNP bedöms vara inom skuldankarets toleransintervall. –Regeringen bedömer att utgiftstaket bör uppgå till . Det är en ökning med jämfört med . –Givet den information som regeringen har i detta läge bedöms kommunsektorn som helhet klara balanskravet . 5.1Uppföljning av målet för det finansiella sparandet Målnivån för det finansiella sparandet (överskottsmålet) anger att sparandet i den offentliga sektorn i genomsnitt ska motsvara en tredjedels procent av bruttonational- produkten (BNP) över en konjunkturcykel. Det strukturella sparandet innevarande och nästkommande år används för att bedöma måluppfyllelsen i förhållande till överskottsmålet i ett framåtblickande perspektiv. För att i efterhand utvärdera om överskottsmålet uppnåtts och för att upptäcka systematiska avvikelser används ett bakåtblickande åttaårigt genomsnitt av det faktiska finansiella sparandet. Det bakåtblickande genomsnittet ska dock inte styra finanspolitiken på kort sikt. För att dämpa konjunkturnedgången bedriver regeringen en expansiv finanspolitik där den aktiva finanspolitiken försvagar det strukturella sparandet. Regeringen bedömer att det föreligger en tydlig avvikelse från överskottsmålet, men att denna avvikelse är motiverad av stabiliseringspolitiska skäl med anledning av de ekonomiska effekterna av utbrottet av det nya coronaviruset. anger uttryckligen att det kan vara motiverat att bedriva en aktiv finanspolitik som försvagar sparandet av stabiliserings- politiska skäl. Det betyder att även om finanspolitiken leder till en tydlig avvikelse från överskottsmålet innevarande år är politiken förenlig med det finanspolitiska ramverket. Om en målavvikelse konstateras ska dock regeringen redogöra för hur en återgång till målet ska ske. Regeringen bedömer att en återgång till målet kan inledas när resursutnyttjandet stabiliserats. Givet att prognosen inte innefattar några ytterligare framtida finanspolitiska regel- eller anslagsändringar är sparandet i nivå med målet , men denna bedömning är behäftad med stor osäkerhet. Tabell 5.1 Finansiellt sparande i den offentliga sektorn samt indikatorer för avstämning mot överskottsmålet Procent av BNP om inte annat anges. Utfall 2019, prognos 2020–2023 -3,8 -1,4 -0,1 -0,9 1 Andel av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. Det bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet –2019 bedöms ligga under målnivån. Sparandet har dock gradvis stigit . Enligt det finanspolitiska ramverket ska regeringen i den ekonomiska vårpropositionen redogöra för utvecklingen av den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld. Om denna skuld avviker från skuldankaret, dvs. av BNP, med av BNP, enligt utfallet i nationalräkenskaperna för det föregående året eller enligt prognoserna för det innevarande året eller det följande budgetåret i den ekonomiska vårpropositionen, ska regeringen lämna en skrivelse till som den ekonomiska vårpropositionen lämnas. I skrivelsen ska regeringen redogöra för vad som orsakat avvikelsen och hur regeringen avser att hantera denna. Bruttoskuldens andel av BNP bedöms 2020 ligga precis inom skuld- ankarets toleransintervall (se diagram 5.1 och avsnitt 9.5). I nuvarande prognos, som endast bygger på den finanspolitik som aviserats eller beslutats fram t.o.m. denna proposition, väntas bruttoskulden minska längre fram och uppgå till strax av BNP 2023. Diagram 5.1 Offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld Källor: och egna beräkningar. 5.3Uppföljning av utgiftstaket och bedömning av utgiftstakets nivå I propositionen Vårändringsbudget föreslår regeringen att den redan fastställda nivån på utgiftstaket ska höjas av finanspolitiskt motiverade skäl (prop. 2019/20:99). Regeringen anser att de mycket allvarliga samhällsekonomiska konsekvenserna av det nya coronavirusets utbrott utgör skäl för stabiliseringspolitiska åtgärder i en omfattning som inte ryms under den av fastställda nivån på utgiftstaket och att det därför är motiverat att höja nivån av finanspolitiska skäl. Givet den allvarliga situationen och osäkerheten anser regeringen att det är motiverat att höja utgiftstaket till en nivå som inte riskerar att begränsa handlingsfriheten att vidta nödvändiga åtgärder . har tidigare (prop. 2019/20:1, bet. 2019/20:FiU1, rskr. 2019/20:59) fastställt utgiftstaken samt 2022. Budgeteringsmarginalen under dessa tak är även med de åtgärder som vidtagits över de miniminivåer som uttalas i skrivelsen för finanspolitiken. Det går dock inte att utesluta att ett mer utdraget krisförlopp skulle kunna föranleda behov av större förändringar både på inkomst- och utgiftssidan i statens budget. Av regleringen i 11 kap. 18 § riksdags- ordningen följer att ett förslag om ändrad nivå på utgiftstaket ska lämnas i budgetpropositionen. Regeringen följer utvecklingen noggrant och i samband med budgetpropositionen kommer möjligheterna vara bättre att bedöma hur krisen kommer att påverka samhällsekonomin 2021 och 2022. Regeringen kan därför, om det bedöms nödvändigt, komma att återkomma till utgiftstakens nivåer samt 2022 i budgetpropositionen . Det finns inga formella hinder för att besluta om att ändra en redan fastställd nivå på utgiftstaket. är det en åtgärd som bara bör tillgripas i ytterst sällsynta fall. För att utgiftstaket ska kunna främja en kontrollerad utgiftsutveckling och vara ett stöd för att uppnå överskottsmålet och långsiktigt hållbara finanser är det en grundläggande förutsättning att takets nivå i normala fall inte ändras. Ursprungligt och faktiskt utgiftstak Miljarder kronor om inte annat anges Årlig nominell förändring av 1De tekniska justeringar som redovisas här är de ackumulerade tekniska justeringarna . 2Finanspolitiskt motiverade justeringar av utgiftstakets nivåer kan enligt praxis göras av en ny regering. Dessa justeringar medför en reell förändring av utgiftstakets begränsande effekt på de takbegränsade utgifterna. De reella justeringar som redovisas här är de ackumulerade reella justeringarna . 3Den slutgiltiga nivån på utgiftstaket är summan av den ursprungliga nivån och eventuella tekniska och reella justeringar. 4Förändring av utgiftstakets nivå jämfört med föregående år vid det tillfälle nivån beslutades av . Notera att beloppen i denna rad avviker från förändringen mellan åren för de ursprungligt beslutade nivåerna på utgiftstaket (rad 1) eftersom fastställda nivåer regelbundet justeras av tekniska skäl. Källor: och egna beräkningar. Bedömning av utgiftstakets nivå Regeringens bedömning: bör utgiftstaket för staten, inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget, uppgå till . Skälen för regeringens bedömning Enligt budgetlagen (2011:203) är det obligatoriskt för regeringen att i budget- propositionen föreslå en nivå på utgiftstaket för det tredje tillkommande året. Det är praxis att regeringen redan i den ekonomiska vårpropositionen redovisar sin bedömning av utgiftstakets nivå . Regeringen redovisar i det följande sin bedömning av utgiftstakets nivå . Bedömningen görs med utgångspunkt i de bestämningsfaktorer som redovisas i skrivelsen för finanspolitiken. Utgiftstaket i förhållande till överskottsmålet De takbegränsade utgifterna beräknas uppgå till 2023. I förhållande till den bedömda nivån på utgiftstaket på kan de takbegränsade utgifterna därmed öka med maximalt . bör motsvarande lämnas obudgeterat under utgiftstaket i budgetpropositionen som en buffert för oförutsedda händelser under budgetåret, i enlighet med riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek. I budgetpropositionen bör därmed de takbegränsade utgifterna som mest uppgå till . Det betyder att den bedömda nivån på utgiftstaket medger att de takbegräsande utgifterna t.o.m. budget- propositionen som mest kan bli högre än i nuvarande bedömning. Detta utrymme för möjliga utgiftsökningar motsvarar av BNP. Att det finns ett ledigt utrymme under utgiftstaket betyder dock inte i sig att det finns ett utrymme för reformer som ökar de takbegränsade utgifterna. Reformer på utgiftssidan kan genomföras efter avstämning mot överskottsmålet med hänsyn tagen till eventuella inkomstförändringar. De takbegränsade utgifterna kan av flera skäl komma att bli högre och budgeterings- marginalen i motsvarande utsträckning mindre än enligt den aktuella utgiftsprognosen, exempelvis till följd av makroekonomiska förändringar, såsom högre inflation, oförutsedda volymökningar i transfereringssystemen eller beslut om reformer. Om budgeteringsmarginalen delvis tas i anspråk för nya reformer, eller oförutsedda volym- ökningar i de statliga transfereringssystemen, försämras normalt det strukturella sparandet. Om budgeteringsmarginalen delvis tas i anspråk för utgiftsökningar till följd av makroekonomiska förändringar påverkas i många fall inte möjligheten att uppnå överskottsmålet. Utgiftstak och takbegränsade utgifter Miljarder kronor om inte annat anges Av beslutade nivåer på utgiftstaket Regeringens bedömning av nivå på utgiftstaket1 Utgiftstak, procent av BNP Utgiftstak, procent av potentiell BNP Utgiftstak, fasta priser2 Takbegränsade utgifter, procent av BNP Takbegränsade utgifter, fasta priser3 Budgeteringsmarginal, procent av takbegränsade utgifter Budgeteringsmarginal, procent av BNP Finansiellt sparande, procent av BNP -3,8 -1,4 Strukturellt sparande, procent av BNP -0,9 Offentliga sektorns utgifter, procent av BNP 1Regeringens förslag till nivå på utgiftstaket i propositionen Vårändringsbudget . 2Beräkningen i fasta priser är utförd med en schabloniserad metod. Utgifter motsvarande andelen transfererings- anslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar) är omräknade med implicitprisindex för hushållens konsumtionsutgifter, utgifter motsvarande andelen förvaltningsanslag (pris- och löneomräknade anslag) är omräknade med implicitprisindex för statliga konsumtionsutgifter och utgifter motsvarande andelen anslag som inte är indexerade är omräknade med prisindex för BNP. av de takbegränsade utgifterna, motsvarande riktlinjen för budgeteringsmarginalens storlek , har behandlats som transfereringsanslag. 3Samma metod har använts som vid beräkningen av utgiftstaket (se not 2) med undantag för att av de takbegränsade utgifterna inte behandlats som transfereringsanslag. Källor: och egna beräkningar. Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna och budgeteringsmarginalens storlek Bedömningen av utgiftstakets nivå medför att nivån utgör samma andel av potentiell BNP som utgiftstakets nivå . Det innebär en något mindre årlig ökning av utgiftstaket än den genomsnittliga årliga ökningen av nivån sedan utgifts- taket infördes till det senaste . Den genomsnittliga årliga ökningen i löpande priser uppgår till , medan ökningen 2023 uppgår till . Budgeteringsmarginalen 2023 uppgår till av de takbegränsade utgifterna. Det är ett större utrymme än den säkerhetsmarginal på som regeringen vill upprätthålla till utgiftstaket för det tredje tillkommande året i enlighet med riktlinjen för budgeteringsmarginalens minsta storlek.