prop · H70375 · 2020-03-10 00:00:00 — Underlaget ska därigenom även innehålla en analys av utmaningar i förhållande till användningen av drönare samt eventuella behov av ändringar i det nationella regelverket avseende drönare. I rapporten pekar Transportstyrelsen bl.a. på vikten av fortsatt arbete med frågor om luftfartsskydd, luftrum, antikollisionssystem och flygning utom synhåll. Rapporten bereds inom . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 och 10. 2016/17:1429, 2016/17:2388 yrkande 1, 2016/17:2530 yrkande 17 och 2016/17:3391 yrkande 32, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 67) och 2018/19:75 (N 48). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om villkoren inom åkerinäringen*: har tillkännagett för regeringen att det behövs en utredning för att skyndsamt stärka den svenska åkerinäringens konkurrenskraft. Regeringen beslutade två propositioner med relevans för tillkännagivandet. I propo- sitionen Beställaransvar för ordning och reda på vägarna (prop. 2017/18:209) föreslog regeringen ändringar i de straffrättsliga reglerna om beställaransvar i yrkestrafiklagen (2012:210) och taxitrafiklagen (2012:211). Förslagen innebär att beställaransvaret skärps. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). I propositionen Förlängd klampning (prop. 2017/18:198) konstaterar regeringen att dagens tidsgräns är alltför begränsad för att i tillräckligt stor utsträckning uppnå det som var regeringens målsättning vid införandet av lagen om åtgärder vid hindrande av fortsatt färd. Regeringen konstaterar vidare i propositionen att det dessutom har framkommit att det kan finnas problem för myndigheterna att t.ex. praktiskt hantera att en åtgärd ska upphöra inom den angivna tiden. Mot denna bakgrund föreslog regeringen att tidsgränsen för åtgärder bör förlängas från 24 . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2017/18:TU14, rskr. 2017/18:314). Vidare har det pågått ett arbete inom EU med omförhandlingar av flera av EU:s rättsakter om yrkestrafik inom det s.k. mobilitetspaketet. Regeringen har i förhandlingarna agerat för att det ska bli schysstare arbetsvillkor för yrkesförare och sund konkurrens inom transportnäringen. En preliminär överenskommelse mellan Europa- parlamentet och rådet nåddes . Den omfattar bl.a. tillträdet till godstransportmarknaden inkluderat reglerna om cabotage samt bestämmelserna om kör- och vilotider samt färdskrivare. Överens- kommelsen innehåller även specialutformade regler för utstationering av yrkesförare inom vägtransportområdet, s.k. lex specialis-regler. Rätts- akterna beräknas antas av och rådet . beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att se över hur kontrollverksamheten av yrkestrafik på väg bedrivs och lämna förslag på förbättrande åtgärder, inklusive organisatoriska åtgärder, för att flera ska följa reglerna på området (dir. 2019:51). I uppdraget ingår också att utredaren ska analysera i vilka fall det är lämpligt att genomföra sanktionsväxlingar på området utöver de som redan är genomförda och ta fram förslag till hur detta i så fall kan ske samt analysera om det finns skäl för ett system med trafiksäkerhetskontrollanter och, oavsett ställningstagande, lämna förslag till hur ett sådant system kan införas. Det övergripande syftet med översynen är att skapa en ordning för att genom effektivare kontroller och sanktionssystem främja brotts- bekämpningen och trafiksäkerheten samt åstadkomma en god social situation för förarna och en sund konkurrens inom yrkestrafiken. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:21, prop. 2016/17:112, mot. 2016/17:821 yrkande 31.2, 2016/17:1235, 2016/17:2531 yrkande 35, 2016/17:3374 yrkande 14.1 och 2016/17:3391 yrkande 38, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 68) och 2018/19:75 (N 49). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om luftfart*: har tillkännagett för regeringen att den bör främja användningen av biodrivmedel i luftfarten genom lämpliga styrmedel och åtgärder som bl.a. att undersöka möjligheten att diffe- rentiera start- och landningsavgifter baserat på bränsle. Efter regeringens förslag i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 24 s. 67) görs en satsning på utveckling och forskning av biobränsle för flyg. Anslaget 1:5 Näringslivsutveckling ökas med 2018, och för att stödja utveckling av biobränsle till flyg. uppdrog regeringen åt en särskild utredare att analysera hur flygets användning av hållbara biobränslen med hög klimatprestanda kan främjas för att bidra till övergången till ett fossilfritt energisystem och minskad klimatpåverkan 2019/20:75 Infrastruktur- departementet 2019/20:75 Infrastruktur- departementet samt att vid behov föreslå hur det eller de styrmedel som är lämpligast för att minska flygets utsläpp genom användning av hållbara biobränslen bör utformas (dir. 2018:10). Utredaren skulle vidare bedöma, dels vilken inblandning av biobränsle som är rimlig att uppnå när styrmedel som utredningen föreslår ska träda i kraft med hänsyn till tillgång och pris på sådana bränslen samt efterfrågan i andra sektorer, dels förutsättningarna för att öka inblandningen av hållbara biobränslen utifrån samma faktorer. Utredaren överlämnade betänkandet Biojet för flyget (SOU 2019:11). Betänkandet har remissbehandlats. uppdrog regeringen åt Transportstyrelsen att analysera möjligheterna till en differentiering av start- och landningsavgifter mellan olika flighter och olika flygplanstyper utifrån deras miljöprestanda, inklusive klimat- påverkan och användning av biojetbränsle. (I2019/02304/TM). Uppdraget ska redovisas . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:112, prop. 2016/17:21, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 70) och 2018/19:75 (N 51). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt lastbilar*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör se över hur längre fordonståg i högre utsträckning kan tillåtas på det svenska vägnätet (bet. 2016/17:TU14 s. 24 f.) och har tillkännagett detta för regeringen. Regeringen fattade beslut om ändringar i trafik- förordningen (1998:1276) för att möjliggöra färd med längre och tyngre fordon eller fordonståg . Ändringarna, som trädde i kraft , bedöms ge bättre förutsättningar för att utveckla nya tekniker och konstruktioner. Därutöver har regeringen uppdragit åt att analysera om och var längre lastbilar bör tillåtas på det svenska vägnätet (N2018/04593/MRT). redovisning har remitterats. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. om förutsättningar för en säker kraftöverföring Skr. 2016/17:148, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (M 29) och 2018/19:75 (M 15). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om samhällsekonomiska analyser*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att utreda behovet av att en fristående aktör parallellt med genomför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinveste- ringar (bet. 2016/17:NU21 s. 20 f.). Regeringen har gett i uppdrag att identi- fiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om investeringar i transmissionskapacitet i stamnätet för el. inspektionen ska också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av I uppdraget ingår att utreda behovet av att en fristående aktör utför samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar vid nätinveste- ringar som ett komplement till de samhällsekonomiska lönsamhetsbedöm- ningar som ansvarar för (M2017/01727/Ee och M2017/01665/Ee [delvis]). Regeringen har redovisat sin bedömning med anledning av till- kännagivande i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. Regeringen ansåg punkten vara slutbehandlad i samband med detta. När det gäller denna punkt har uttalat att man inte delar rege- ringens tidigare bedömning om att tillkännagivandet är slutbehandlat. Skä- len till detta är att regeringen har redovisat tillkännagivandet som slutbe- handlat dels innan utredning var klar, dels innan regeringen återkommit till med resultatet av denna utred- ning (bet. 2017/18:KU21 s. 31, rskr. 2017/18:325). Regeringen har uppdragit åt att identifiera vilka typer av effekter som bör analyseras och kvantifieras inom ramen för samhällsekonomiska lönsamhetsbedömningar inför beslut om investe- ringar i transmissionskapacitet i stamnätet för el. Energimarknadsinspek- tionen skulle också utreda och föreslå riktlinjer för kvantifiering av dessa effekter. redovisade sitt uppdrag i rapporten vid investeringar i stamnätet för el (Ei R2018:06). I rapporten föreslår att nät- koncession för stamledning endast får meddelas om anläggningen är sam- hällsekonomiskt lönsam (M2018/01132/Ee). Vidare föreslår inspektionen att en lönsamhetsbedömning ska ingå i en ansökan om nätkoncession och att denna bedömning ska vara granskad av en fristående aktör. Rapporten är remitterad och bereds inom . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:1 utg.omr. 22, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 88) och 2018/19:75 (N 56). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om en strategi för luftfarten*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om behovet av en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft (bet. 2017/18:TU1 s. 21 f.). Regeringen antog En svensk flygstrategi – för flygets roll i framtidens transportsystem. anser att den flygstrategi som regeringen beslutat om inte i tillräcklig utsträckning stärker flygets har bland annat pekat på det i utskotts- majoritetens ögon ovälkomna förslaget om en nationell flygskatt. dagen har därför tillkännagett för regeringen att det behövs en flygstrategi med syftet att stärka förutsättningarna för jobb och tillväxt inom flyg- branschen samt för att stärka näringslivets och privatpersoners behov av transporter i hela landet. höll infrastrukturministern ett uppföljningsmöte med de aktörer som varit med i framtagandet av regeringens flygstrategi. Exempelvis presenterades arbete och aktuellt förhand- lingsarbete i EU om en ny förordning om skydd av konkurrens inom luft- Regeringen har också tillsatt en utredning om styrmedel för att främja användning av biobränsle för flyget (dir. 2018:10) samt internt inom påbörjat den flygplatsöversyn som avisera- des i flygstrategin. Regeringen uppdrog åt att genomföra en fördjupad studie avseende utformning av det svenska luftrummet (N2018/02937/SUBT). Studien ska resultera i en luftrumsstrategi, Luftrum 2040, som kan utgöra underlag för uppdrag att genomföra en översyn av luftrummet. Vidare uppdrog regeringen åt Statens energi- myndighet att främja hållbara biobränslen för flyg. I uppdraget ingår att ska verka för att inrikesflyget ställer om till fossilfria drivmedel och för att även internationell bunkring vid svenska flygplatser så långt det är möjligt sker med förnybara drivmedel. ringen uppdrog dessutom åt Transportstyrelsen att ta fram underlag om obemannade luftfartyg s.k. drönare (N2018/03935/MRT, N2017/02238/MRT [delvis]). Regeringen har fortsatt att bedriva arbetet med luftfarts- politiken inom ramen för de fokusområden och prioriteringar som beslutades i flygstrategin 2017. Nedan listas några exempel på detta. för som aviserades i flygstrategin hanteras fortfarande interna arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna, i enlighet med den nationella flygstrategin, har fort- satt för att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke statliga flygplatser. utgångspunkter är de transportpolitiska målen och den omfattar de stöd som staten bidrar med till icke statliga flygplatser och den statligt Arbetet har försenats och inriktningen är att översynen ska vara klar . redovisade uppdraget att genomföra en fördjupad studie avseende utformningen av det svenska luftrummet i rapporten studie avseende utformning av det svenska luft- I rapporten föreslår bl.a. att en översyn genomförs av det undre luftrummet (), att system och tjänster för hantering av obemannad flygtrafik enligt konceptet U-space bör drift- sättas, en modernisering av luftrumsstrukturen för trafik till och från , och att pågående utveckling av den översta delen av luftrummet bör fortsätta inom ramen för en europeisk luftrumsutveckling. Transportstyrelsen redovisade uppdraget att ta fram underlag om obemannade luftfartyg s.k. drönare och redovisningen bereds På EU-nivå har arbetet med nya EU-gemensamma regler för drönare fortsatt. genomfördes också generalförsamlingen för den Internationella civila luftfartsorganisationen (). var mycket aktivt såväl i förberedelserna och EU-koordineringen inför och under generalförsamlingen och agerade i enlighet med flygstrategins priorite- ringar. har förhandlingar ägt rum i syfte att liberalisera bilaterala luftfartsavtal med tredjeland. Exempelvis har ändringar i luftfartsavtalet med nu möjliggjort tillträde för skandinaviska flygbolag till den japanska flygplatsen . Ärendet bereds vidare. Punkt 2 om regionala flygplatser*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om behovet av en nationell flygstrategi som syftar till att säkerställa flygets konkurrenskraft (bet. 2017/18:TU1 s. 21 f.). anser att de problem som de regionala flygplatserna upplever inte får en tillräckligt ingående och allsidig belysning i den flygstrategi som regeringen presenterat. menar även att den föreslagna flygskatten riskerar att försämra möjligheterna för de regionala flygplatserna. Därutöver anser att det behövs en översyn av de regionala flygplatsernas möjligheter att långsiktigt kunna bidra till tillväxten. arbete med en översyn av de svenska icke statliga flygplatserna, i enlighet med den nationella flygstrategin, har fortsatt för att ligga till grund för att tydliggöra statens ansvar och roll som stödgivare till icke statliga flygplatser. Översynens över- gripande utgångspunkter är de transportpolitiska målen och den omfattar de stöd som staten bidrar med till icke statliga flygplatser och den statligt upphandlade flygtrafiken. Arbetet har försenats och inriktningen är att översynen ska vara klar . Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 och 2. Statlig förvaltning och statistikfrågor Motioner från allmänna motionstiden /18, bet. 2017/18:FiU25 redovisad, se skr. 2018/19:75 (Fi 39). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om digitalisering och it i den statliga förvaltningen*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör ge samtliga statliga myndigheter i uppdrag att arbeta strategiskt för att öka utbudet av och tillgängligheten till öppna data och se till att de statliga myndigheterna tillgängliggör offentliga handlingar i maskinavläsbart skick (bet. 2017/18:FiU25 s. 9 f.). Regeringen uppdrog åt Statskontoret att utreda myndigheternas arbete med vidareutnyttjande av information samt hinder för vidareutnyttjande av öppna data från stat- liga myndigheter. Regeringen beslutade om bidrag till , som organisationen skulle använda för att göra en djupgående översyn av digitala förvaltning med fokus på öppna data. Vidare har regeringen i förordningen (2018:1486) med instruktion för Myndigheten för digital förvaltning gett myndigheten i uppgift att främja öppen och datadriven innovation samt tillgängliggörande av öppna data och vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. 2019/20:75 Infrastruktur- departementet 2019/20:75 Regeringen uppdrog åt Myndigheten för digital förvaltning Infrastruktur- att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna departementet data samt bedriva öppen och datadriven innovation. ska en delrapport med en handlingsplan för offentliga öppna data lämnas. Slutredovisning ska ske . antog EU en omarbetning av och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna de förslag som ett genomförande av det omarbetade direktivet ger anledning till (dir. 2019:20). Enligt direkti- ven skulle utredaren redovisa uppdraget . Rege- ringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredaren (dir. 2019:88) enligt vilka utredningstiden förlängs och uppdraget i stället ska redovisas . Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2017/18:1587 yrkande 2 och mot. 2017/18:3894 yrkande 10, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 64). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 om ett gemensamt europeiskt luftrum*: har tillkänna- gett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör prioritera arbetet med Single European Sky för ett effektivare och miljömässigt bättre nyttjande av det europeiska luftrummet (bet. 2017/18:TU10 s. 29 f.). I regeringens flygstrategi (N2017/00590/MRT) anges att ska fortsätta att vara ledande i utvecklingen av effektiviseringen av luftrummet i samverkan med andra länder. Ett fullt genomförande av det gemensamma europeiska luftrummet, även kallat Single European Sky (SES), är en viktig åtgärd för att förbättra kapaciteten och effektiviteten i flygtrafiktjänsten och även möjliggöra kortare och mer energieffektiva rutter. I en jämförelse med andra EU-stater kan konstateras att i hög grad uppnår målen som är överenskomna på EU-nivå. (PRB Annual Monitoring Report and Recom- mendations 2018) Ett led i att uppfylla de europeiska målen är att tillsammans med har inrättat ett geografiskt funktionellt luftrumsblock och erbjuder unikt integrerade och operationella undervägstjänster till luftrumsanvändarna genom den gemensamma organisation . Inom det svensk-danska gemensamma luftrummet och tillsammans med Est- land, , och erbjuds fri ruttplanering för att möjlig- göra kortast möjliga flygväg mellan två orter (FRA – Free Route Air- space). har arbetet med en s.k. prestationsplan för det svenska luftrummet för perioden –2024 (även kallad RP3 – Referensperiod 3) varit intensivt. Transportstyrelsen leder arbetet och andra berörda myndigheter samt luftrumsanvändarna har insyn i arbetet. Det svenska förslaget till prestationsplan för RP3 lämnades till EU- Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slut- behandlad. 2017/18:3894 yrkande 15, 2017/18:3686 yrkande 9, 2017/18:3748 yrkande 14, 2017/18:3758 yrkande 1 och 2017/18:3766 yrkande 2, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 70). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om ett fossiloberoende transportsystem*: har till- kännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringens arbete för att minska klimatpåverkan från transportsektorn bör grunda sig på samhällsekonomiskt och miljömässigt effektiva åtgärder (bet. 2017/18:TU13 s. 13 f.). I propositionen En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk hand- lingsplan (prop. 2019/20:65 s. 111) konstaterar regeringen att med de åtgärder som redogörs för i propositionen i fråga om prissättning av växthusgasutsläpp, EU:s utsläppshandelssystem, bl.a. ekonomiska styr- medel för ökad transporteffektivitet och klimatstyrande skatter och av- gifter för flyget, tillgång till laddinfrastruktur, reduktionsplikt för bensin och diesel, obligatorisk inblandning av förnybart bränsle i flyget och fossila drivmedel för sjöfarten, samt bl.a. ökad takt i omställningen av fordonsflottan är tillkännagivandet slutbehandlat. om det samlade stödet till solel Skr. 2017/18:181, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (M 32). Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. 2017/18:3766 yrkande 5, 2017/18:3894 yrkande 12, 2017/18:1251 och 2017/18:3758 yrkande 33, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 76). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om självkörande fordon*: har tillkännagett för rege- ringen det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör utarbeta en strategi för självkörande fordon (bet. 2017/18:TU15 s. 12 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera vilka regelförändringar som behövs för en intro- duktion av förarstödjande teknik och helt eller delvis självkörande fordon på väg (dir. 2015:114). 2019/20:75 Infrastruktur- departementet andet Vägen till självkörande fordon – introduktion (SOU 2018:16). Betänkandet har remissbehandlats. När det gäller de strategiska övervägandena rörande införandet av automatiserad körning pågår intensiva internationella processer inom UNECE och i EU. Bl.a. har inom ramen för det tredje mobilitetspaketet antagit en strategi för automatiserad och Vidare har vissa andra strategiska åtgärder för att adressera frågor om en uppkopplad, samverkande och automatiserad mobilitet har vidtagits. Regeringen beslutade att inrätta en kommitté för samordnad och accelererad policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier (dir. 2018:85). är att identifiera och påskynda policyutveckling kopplad till den fjärde industriella revolutionens teknologier inom inledningsvis tillämpnings- områdena precisionsmedicin, uppkopplad industri samt uppkopplade och automatiserade fordon, farkoster och system. Detta arbete inbegriper auto- matiserad körning på väg men också automatiseringen inom hela Kommittén ska slutredovisa sitt uppdrag senast den Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. En sammanhållen politik för landsbygder 2017/18:179, mot. 2017/18:4106 yrkande 10, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (N 79). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 8 om avvecklingen av kopparnätet*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om övergången från kopparnät (bet. 2017/18:NU19 s. 57 f.). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1, 22) aviserade regeringen en höjning av nivån för funktionell tillgång till internet från 1 till /s samt att medel avsattes för att genomföra höjningen –2020. beslutade regeringen förordningen (2018:20) om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni och funktionell tillgång till internet. hushåll och företag som saknar tillgång till telefoni och bredband om 10 Mbit/s kan ansöka om stöd för sådan tillgång via Denna möjlighet innefattar även de eventuella företag eller hushåll som till följd av kopparnätets nedläggning blir utan telefoni eller funktionell tillgång till internet. I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 22 s. 114 f.) redogör regeringen för vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av tillkännagivandet enligt följande. () och det är därmed bolaget som avgör vilka delar av nätet som ska Det är styrelsen och ledningen för som inom ramen för aktiebolagslagen (2005:551) ansvarar för och sköter bolagets verksamhet vilket inkluderar driften av kopparnätet. Som minoritetsägare i kan den svenska staten inte påverka Telias erbjudande av nättjänster eller utöva ett inflytande som står i strid med det aktiebolagsrättsliga vinstintresset. Att vidta åtgärder i strid med vinstintresset skulle kräva samtliga ägares har avvecklat delar av kopparnätet i etapper. med avvecklingen tillhandahåller , eller de bolag som verkar i Telias kopparnät, ersättningslösningar till abonnenten i form av fasta eller mobila PTS följer arbetet med avveckling av kopparnätet och har med stöd i gällande tillträdesreglering på området för elektronisk kommunikation meddelat ett skyldighetsbeslut (PTS beslut , dnr 11- 9306 SMP-beslut för lokalt tillträde till nätinfrastruktur) beträffande nedläggningen av telestationer i kopparnätet som bl.a. innebär att ska informera samlokaliserade operatörer om kommande nedläggning minst För det fall inte lämnar sådan information , ska bolaget enligt beslutet ersätta motparten för investeringar i sådan utrustning som blir värdelös genom nedläggningen. regleras att informerar om avveckling på ett sätt som säkerställer att samlokaliserade operatörer kan planera investeringar och I lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation finns även skydds- regler till förmån för slutanvändare som syftar till att alla hushåll och fasta driftsställen ska ha tillgång till samhällsomfattande tjänster. förordningen (2018:20) om stöd för åtgärder som ger tillgång till telefoni