prop · H70375 · 2020-03-10 00:00:00 — för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska utreda frågan om att införa ett nationellt digitalt lärarlyft 2015/16:UbU14 s. 59 f.). skolverk i uppdrag att ta fram och genomföra nationella skolut- vecklingsprogram som riktar sig till huvudmän och skolor. inom de nationella skolutvecklingsprogrammen ska enligt uppdraget bestå av olika kompetensutvecklings- och stödinsatser riktade till huvudmän och skolor, bl.a. när det gäller it som såväl pedagogiskt som administrativt Uppdraget innefattar att ta fram förslag till nödvändiga kompetensutvecklingsinsatser avseende digitala lärresurser och verktyg för att stärka den digitala kompetensen i undervisningssituationen samt för en effektivare administration. Dessa insatser ingår i skolutvecklings- tala verktyg och lärresurser ska enligt uppdraget vara långsiktiga och ta till vara de möjligheter till pedagogisk utveckling och administrativa vinster som utvecklingen på området medför. Regeringen bedömde i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 16 avsnitt 9.3.6) att det finns ett behov av ett förstärkt stöd för deltagande i kompetensutvecklingsinsatser för att underlätta och säker- ställa införandet av programmering i undervisningen och att medel därför bör tillföras för detta ändamål. beslutade regeringen en nationell digitaliserings- strategi för skolväsendet (U2017/04119/S). Ett av de delmål som fastslås i strategin är att förskolechefer, rektorer och huvudmän ska ha förmåga att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete i verksamheterna. Ett annat delmål är att personal som arbetar med barn och elever ska ha kompetens att välja och använda ändamålsenliga digitala verktyg i utbildningen. Förskolechefer, rektorer och huvudmän behöver enligt strategin skapa förutsättningar för personalens kompetensutveckling så att eleverna ges möjligheter att stärka dessa kompetenser. I strategin anges att regeringen i syfte att genomföra de övergripande målen i strategin tillsammans med Kommuner och Landsting kommer att bryta ned strategins del- mål till initiativ och aktiviteter. Regeringen bedömde i skrivelsen om samisk utbildning (skr. 2017/18:68) att ovan nämnda åtgärder är de mest ända- målsenliga med anledning av tillkännagivande och att till- kännagivandet därmed fick anses slutbehandlat. har konstaterat att regeringen redovisat ett antal genomförda åtgärder. Utskottet har ansett att ytterligare insatser behövs på området och att till- kännagivandet därmed inte är tillgodosett (bet. 2017/18:KU21, yttr. 2017/18:UbU5y, rskr. 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 93) att punkten åter är öppen. kommuner och landsting, numera kommuner och regioner, har lämnat rapporten om digitaliseringens möjligheter för att främja kunskaps- utveckling och likvärdighet i skolväsendet (U2019/01776/S). Rapporten innehåller dels en kartläggning och analys av uppmärksammade och övergripande behov hos huvudmännen, dels en kartläggning och analys av pågående initiativ och aktiviteter. Rapporten innehåller även en plan för fortsatt arbete och förslag på nya initiativ och aktiviteter. Exempel på initiativ som rör kompetensutveckling är ett breddat och förstärkt uppdrag till gällande fortbildning och kompetensutvecklande insatser inom digitaliseringsområdet och att rektorsprogrammet och fortbildningen av rektorer utvecklas så att rektorerna bättre förbereds på att strategiskt leda digitalt utvecklingsarbete. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 30 om digitaliserade nationella prov med extern rättning*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att digitaliserade nationella prov med extern rättning ska införas (bet. 2015/16:UbU14 s. 116 f.). lämnade Utredningen om nationella prov (U 2015:02) betänkandet Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedöm- ning (SOU 2016:25). Utredningen föreslog en stegvis digitalisering av nationella prov och en mer likvärdig bedömning av proven. Betänkandet remitterades och remisstiden gick ut . Den 14 sep- tember 2017 beslutade regeringen propositionen Nationella prov – rättvi- 2019/20:75 Utbildnings- departementet 2019/20:75 sa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14). Regeringen bedömde i propo- Utbildnings- sitionen att tillkännagivandet om att digitaliserade nationella prov ska departementet införas är slutbehandlat. beslutade i enlighet med förslagen i propositionen (bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44). har konstaterat att frågan inte har han- terats i enlighet med tillkännagivande och att det därmed inte är tillgodosett (bet. 2017/18:KU21, yttr. 2017/18:UbU5y, rskr. 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.3.3 s. 110 f.) att punkten åter är öppen. beslutade regeringen om ändring av regleringsbrevet för avseende (U2019/03690/GV). Myndigheten fick då i uppdrag att utreda hur central rättning av nationella prov kan införas samt förutsättningar för och konsekvenserna av ett sådant införande. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: punkt 10, 14 och 30. Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt kon- kurrenskraft 2016/17:50, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (U 20) och 2018/19:75 (U 12). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 18 om utbildningarnas arbetslivsanknytning*: har till- kännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör verka för ett ökat samarbete mellan lärosäten, arbetsliv och relevanta branschorganisationer och en kontinuerlig dialog om utbildningars innehåll och dimensionering (bet. 2016/17:UbU12 s. 39 f.). gav regeringen i uppdrag att kartlägga hur universitet och högskolor samverkar konti- nuerligt med externa parter i frågor avseende dimensionering av utbildning samt att samla universitet och högskolor till diskussion om dimensione- ringsfrågor. Syftet med uppdraget är att öka samverkan mellan lärosäten, arbetsliv och andra relevanta parter. Regeringen avser att återkomma till i frågan . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /17, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (U 21) och 2018/19:75 (U 13). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om eftergymnasial utbildning för särskoleelever*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen särskilt ska se över hur tillgången till eftergymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsätt- ning kan förbättras (bet. 2016/17:UbU16 s. 17 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda vissa frågor som avser fortsatt utbildning för personer med intellektuell funktionsnedsättning (U 2017:01, dir. 2017:21). gav regeringen genom tilläggsdirektiv utredaren ett ändrat uppdrag (dir. 2017:125). Utredaren skulle i stället se över hur tillgången till efter- gymnasial utbildning för elever med intellektuell funktionsnedsättning kan 75 (skr. 2017/18:75) att punkten är slutbehandlad. har ansett att resultatet av utredningen behöver avvaktas och att tilläggsdirektiven till den pågående utredningen inte är en tillräcklig åtgärd för att tillkännagivandet ska anses slutbehandlat (bet. 2017/18:KU21, 2017/18:UbU5y, 2017/18:326). 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 5.3.3 s. 116) att punkten åter är öppen. Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet En andra och en annan chans – ett komvux i tiden (SOU 2018:71). Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Regeringen beslutade lagrådsremissen Komvux för stärkt kompetensförsörjning. Regeringen avser att återkomma till med en proposition under /20. Punkten är inte slutbehandlad. Skolväsendet – grundläggande om utbildningen Motioner från allmänna motionstiden /17, bet. 2016/17:UbU17 redovisad, se skr. 2017/18:75 (U 22) och 2018/19:75 (U 14). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om könsuppdelad undervisning*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om ett tydliggörande av skollagen om att undervisning som huvudregel inte ska vara könsuppdelad (bet. 2016/17:UbU17 s. 7 f.). redovi- sade ett uppdrag om förslag till ändringar i läroplaner för att förtydliga skolans jämställdhetsuppdrag (U2017/02659/S). beslutade regeringen om ett förtydligande av skolans jämställdhets- uppdrag genom förordningar om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet, förordningen (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan, förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall samt förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall (SKOLFS 8–11). gav regeringen genom tilläggsdirektiv Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven i uppdrag att föreslå nödvändiga ändringar i skollagen (2010:800) med utgångspunkten att barn och elever som huvudregel inte ska vara uppdelade efter kön i undervisningen och utbildningen i övrigt (U 2017:07, dir. 2018:33). Uppdraget skulle redovisas (dir. 2018:58). Efter ytterligare tilläggsdirektiv ska uppdraget i stället redovisas (dir. 2019:38 och dir. 2020:18). Punkten är inte slutbehandlad. 2019/20:75 Utbildnings- departementet 2019/20:75 Punkt 10 om digitala och centralt rättade nationella prov*: Utbildnings- har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som departementet utskottet anför om att digitala och centralt rättade nationella prov ska införas (bet. 2016/17:UbU17 s. 28 f.). beslutade regeringen propositionen Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala (prop. 2017/18:14). Regeringen bedömde i propositionen att tillkänna- givandet om digitala och centralt rättade nationella prov är slutbehandlat. beslutade i enlighet med förslagen i propositionen (bet. 2017/18:UbU5, rskr. 2017/18:44). Utbildningsut- skottet har konstaterat att frågan inte har hanterats i enlighet med riksda- gens tillkännagivande och att det därmed inte är tillgodosett (bet. 2017/18:KU21, yttr. 2017/18:UbU5y, rskr. 2017/18:326). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 4.3.3 s. 110 f.) att punkten åter är öppen. beslutade regeringen om ändring av regleringsbrevet för avseende (U2019/03690/GV). Myndigheten fick då i uppdrag att utreda hur central rättning av nationella prov kan införas samt förutsättningar för och konsekvenserna av ett sådant införande. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2 och 10. Skolväsendet – lärare och elever Motioner från allmänna motionstiden /16 och 2016/17, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (U 23) och 2018/19:75 (U 15). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 7 om studie- och yrkesvägledning*: har tillkännagett för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska låta ta fram och uppdatera en digital studie- och yrkes- vägledningsplattform och att studie- och yrkesvägledarnas roll i skolan måste stärkas och i högre grad integreras i skolans verksamhet (bet. 2016/17:UbU18 s. 26 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå åtgärder för att ge alla elever inom skolväsendet möjlighet att göra väl övervägda utbild- nings- och yrkesval fattade utifrån goda kunskaper om arbetsliv och utbildningsvägar. I uppdraget ingick frågan om hur studie- och yrkesväg- ledarens roll kan stärkas och i högre grad integreras i verksamheten samt hur nätbaserade och interaktiva studie- och yrkesvägledningstjänster används och kan utvecklas (U 2017:10, dir. 2017:116). Uppdraget skulle slutredovisas . Regeringen beslutade om förlängd tid för utredningen (dir. 2018:60). lämnade utredaren betänkandet Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4). Betänkandet har remitterats. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 avsnitt 3.6 s. 110) föreslagit att medel avsätts för att se över och utveckla befintliga digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning. har beslutat i enlighet med regeringens förslag 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). regeringen gett i uppdrag att se över och utveckla befintliga digitala verktyg för studie- och yrkesvägledning. Övriga förslag i betänkande SOU 2019:4 bereds inom . Punkten är inte slutbehand- 2017/18:2, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (U 34) och 2018/19:75 (U 16). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning a. besluta om medlemskap i under för innovation och teknik (EIT) och att –2022 för anslagen 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå, 2:10 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga medlemsavgifter på högst vardera: beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende anslagen 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå, 2:10 : Forskning och utbildning på forskarnivå samt 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå. De årliga medlemsavgifterna är fastställda i euro och på grund av den försvagade svenska kronan är bemyndigandet för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå inte tillräckligt omfattande för att göra det möjligt att betala de årliga medlemsavgifterna till plattformen. Regeringen föreslog därför i propositionen Höständringsbudget (prop. 2018/19:2) att regeringen bemyndigas att –2022 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga medlemsavgifter till EIT Digital på högst . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2018/19:FiU11, rskr. 2018/19:67). Regeringen föreslog vidare i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99 avsnitt 6.15s.130) att regeringen bemyndigas att –2022 för anslagen 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:10 : Forskning och utbildning på forskarnivå beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet., rskr. 2018/19:293). regleringsbrev för avseende anslagen 2:6 Lunds universitet: Forskning och utbildning på forskarnivå, 2:10 universitet: Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:18 Kungl. högskolan: Forskning och beslutade regeringen regleringsbrev för budgetåret 2020 avseende anslagen 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå, 2:10 : Forskning och utbildning på utbildning på forskarnivå. b. –2022 för anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga medlemsavgifter till KIC InnoEnergy SE på högst vardera: beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på utbildning på forskarnivå. De årliga medlemsavgifterna är fastställda i euro och på grund av den försvagade svenska kronan är bemyndigandet för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå inte tillräckligt omfattande för att göra det möjligt att betala de årliga medlemsavgifterna till plattformen. Regeringen föreslog därför i propositionen Höständringsbudget (prop. 2018/19:2) att regeringen bemyndigas att –2022 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga medlemsavgifter till KIC InnoEnergy SE på högst . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2018/19:FiU11, rskr. 2018/19:67). Regeringen föreslog vidare i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99 avsnitt 6.15s.130) att regeringen bemyndigas att –2022 för anslaget 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift till KIC InnoEnergy SE på högst . beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet., rskr. 2018/19:293). beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå. beslutade regeringen regleringsbrev för avseende anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbild- ning på forskarnivå. Punkten är slutbehandlad. Motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (U 19). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 17 om trygghet och studiero i skolan*: har tillkännagett för regeringen att regeringen ska låta utreda regelverket gällande trygghet och studiero i skolan med inriktning mot en skärpning av skollagen och se till att det informeras om och vidtas lämpliga insatser för att underlätta tillämpningen av det aktuella regelverket bland lärare, rektorer och huvudmän (bet. 2017/18:UbU19 s. 77 f.). gav regeringen i uppdrag att kartlägga hur ordningsregler och disciplinära åtgärder används inom skolan. Myndigheten skulle vidare med utgångspunkt i kartläggningen lämna förslag till åtgärder i syfte att uppnå en skolmiljö präglad av trygghet och studiero. Regeringen beslutade om ändringar i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet, i läroplanen för sameskolan och i läroplanen för gymnasieskolan, för att främja trygghet och studiero. I läroplanerna förtydligas rektorns ansvar gällande trygghet och studiero. Läroplanerna kompletteras också så att de markerar att elever ska visa respekt för, och hänsyn mot, skolans personal och andra elever. Ändringarna bygger på förslag i betänkandet Samling för skolan (SOU 2017:35). Ändringarna i läroplanerna trädde i kraft . har promemorian Behörighet i ämnet samiska samt vissa läroplansändringar för ökad trygghet och studiero tagits fram och skickats på remiss (Dnr U2020/00232/S). Promemorian innehåller bl.a. förslag om ökad trygghet och studiero i specialskolan, grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Vidare har beslutat om att en utredare ska biträda med att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero och lämna förslag som säkerställer ett fungerande regelverk kring trygghet och studiero i skolan (U2020/00707/S). Uppdraget ska redovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 18 om kunskapsunderlag och konsekvensanalys i fråga om användandet av kvalificerade lärare med utländsk utbildning*: har tillkännagett för regeringen att regeringen ska ta fram kunskaps- underlag och göra en konsekvensanalys i fråga om användandet av kvalificerade lärare med utländsk lärarutbildning utan lärarlegitimation för viss undervisning i skolan (bet. 2017/18:UbU19 s. 84 f.). Regeringen avser att påbörja analysen . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 17 och 18. Motioner från allmänna motionstiden /17 och 2017/18, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (U 22). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om utredning om utvärdering av forskning och innovation*: har tillkännagett för regeringen att regeringen bör tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om ett system för utvärdering av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation (bet. 2017/18:UbU17 s. 8 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en samlad översyn av universitetens och högskolornas styrning, inklusive resurstilldelning. Utredaren skulle bl.a. föreslå hur principer för uppföljning och bedömning av målupp- fyllelse och resultat bör utformas (U 2017:05, dir. 2017:46). 2019/20:75 Utbildnings- departementet beslutade om förlängd tid för utredningen (dir. 2018:108). lämnade utredaren betänkandet En lång- siktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6). Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Frågan bereds inom och regeringen avser att återkomma Punkten är inte slutbehandlad. Läsa, skriva, räkna – en garanti för tidiga stödinsatser 2017/18:195, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (U 27). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om brister i tillämpningen av skollagens bestämmelser om de stödinsatser som behövs för att elever ska nå kunskapskraven*: har tillkännagett för regeringen att regeringen bör göra en översyn och analys av den lagstiftning som gäller rätten till särskilt stöd och av skolornas praktiska tillämpning av lagstiftningen samt ge Skolinspek- tionen ett uppdrag att särskilt granska skolornas arbete med stöd till elever som inte når kunskapsmålen (bet. 2017/18:UbU10 s. 23 f.). beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. kartlägga och analysera brister i stödarbetet samt föreslå hur arbetet kan förbättras. Utredaren ska vidare vid behov föreslå nödvändiga författningsändringar (U 2017:07, dir. 2017:88). visas (dir. 2018:58). om förlängd tid för utredningen (dir. 2019:38). gare tilläggsdirektiv ska utredningen i stället redovisa sitt uppdrag senast (dir. 2020:18). Punkten är inte slutbehandlad. Behandling av personuppgifter för forskningsändamål 2017/18:298, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (U 34). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om likställa villkoren för offentliga och privata forskningsutfö- rare*: har tillkännagett för regeringen att regeringen bör se över möjligheterna att återkomma med förslag på en lagstiftning som likställer villkoren för offentliga och privata forskningsutförare att bedriva forskning som inbegriper personuppgifter på rättslig grund (bet. 2018/19:UbU5 s. 28 f.). tillsätta utredningen av arkivområdet (dir. 2017:106). ningen behandlar motsvarande fråga om rättslig grund i förhållande till EU:s dataskyddsförordning men på arkivområdet, varför resultatet av denna utredning har inväntats för att frågan ska kunna beredas vidare inom Punkten är inte slutbehandlad. En strategi för svensk rymdverksamhet 2017/18:259, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (U 35). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om utvärdering och uppföljning av strategin för svensk rymd- verksamhet*: har tillkännagett för regeringen att regeringen kontinuerligt ska utvärdera de långsiktiga strategiska målen i strategin för svensk rymdverksamhet och regelbundet återrapportera till (bet. 2018/19:UbU3 s. 17 f.). Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16 avsnitt 6.3.2 s. 242) angivit att regeringen avser att återkomma med utvärderingar av de långsiktiga strategiska målen i rymdstrategin i kommande budgetpropositioner. Punkten är inte slut- behandlad. 2018/19:2, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (U 37). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning: bemyndigar regeringen att –2022 för anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning besluta om årliga medlemsavgifter till EIT Raw Materials på högst , EIT Digital på högst och KIC Innoenergy SE på högst : beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå. beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende anslaget 2:18 Kungl. Tekniska högskolan: Forskning och utbildning på forskarnivå. Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 2018/19:1, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (U 39). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om anslag inom utgiftsområde 16 c)Obligatorisk förskola med språkutveckling*: har tillkännagett för regeringen att regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka hur en obligatorisk förskola med språkutveck- ling kan införas (bet. 2018/19:UbU1 s. 43). fattade regeringen beslut om att en särskild utredare ska lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan bland barn i 3–ålder och föreslå hur förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska kan stärkas, bl.a. när det gäller nyanlända barn. I uppdraget ingår att analysera de 2019/20:75 Utbildnings- departementet rättsliga förutsättningarna för och undersöka hur nyanländas barn, enligt