prop · H703181 · 2020-06-10 00:00:00 — Lagrådet har anfört att detta bör förtydligas så att det framgår att det är just minskningen mellan en tidigare referens- period och den period som ansökan avser. Regeringen instämmer i detta och har därför utformat bestämmelsen enligt Lagrådets förslag. För att utformningen av omställningsstödet ska vara tillåten med hänsyn till , måste stödet vara begränsat till den skada som uppkommit av spridningen av sjukdomen covid-19, dvs. minskningen av företagets nettoomsättning ska ha berott på effekterna av spridningen av covid-19. Ett företag som vill ha del av stödet måste därför ange orsaken till den minskade nettoomsättningen i sin ansökan. Stödordningen måste också vara utformad så att det säkerställs att stödet till ett enskilt företag inte överskrider den skada som företaget har lidit till följd av effekterna av covid-19-pandemin. Det är därför viktigt att förhindra att företag över- kompenseras. Av denna anledning ska det till ansökan bifogas uppgifter huruvida företaget har redovisat ett negativt rörelseresultat före finansiella poster för det räkenskapsår som avslutats närmast före . I den kommande förordningen avses införas regler hur stödet ska beräknas och bestämmelser som ska förhindra överkompensation. Ett omställningsstöd får beviljas endast om företaget till ansökan har bifogat ett skriftligt, undertecknat yttrande från en revisor. Regeringen har enligt Lagrådets önskemål förtydligat detta begrepp i paragrafen, nämligen att det är en auktoriserad eller godkänd revisor eller ett registrerat revisionsbolag som avses. Syftet med ett sådant revisorsintyg är dels att underlätta prövning, dels minska risken för missbruk. Kravet på revisorsintyg gäller inte om det sökta omställningsstödet understiger . Den närmare regleringen kring vad intyget ska innehålla för uppgifter kommer finnas i förordningen. 2019/20:181 Utbetalningar av försäkringsersättning och skadestånd liksom statligt stöd kommer att ha en uppenbar och direkt påverkan på rätten till omställningsstöd och dess storlek. Lagrådet anser därför att det ut- tryckligen bör anges i lagen att dessa uppgifter ska framgå av en ansökan. Regeringen instämmer i detta och har kompletterat paragrafen med ett uttryckligt krav på att en ansökan ska innehålla uppgifter om försäkrings- ersättning, skadestånd och annan liknande ersättning för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet ska beräknas på, och statligt stöd som företaget har tagit emot för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet ska beräknas på. Av avsnitt 6 framgår vad som menas med statligt stöd i detta sammanhang. De övriga uppgifter som kan behöva för att fatta beslut om omställningsstöd kan bl.a. vara uppgift om belopp som lämnats i vinst- utdelning, använts för förvärv av egna aktier eller återbetalats till aktie- ägarna vid minskning av aktiekapitalet eller reservfonden, om värde- överföringen skett –eller beslutats på bolagsstämma . Det är också i detta sammanhang, som i påpekar, viktigt att den som söker omställningsstöd i sin ansökan uppger om annat stöd har sökts eller kommer att sökas. Någon särskild reglering i lagen om detta är inte nödvändig. Varje företag i en koncern ska ansöka om stöd individuellt. De bestämmelser som i promemorian föreslogs för att reglera hur ansökan ska göras då flera företag som ingår i en koncern vill ha omställningsstöd, kommer på Lagrådets inrådan i stället flyttas till den kommande förord- ningen. Regeringen anser att uppgifterna i en ansökan om omställningsstöd bör lämnas på heder och samvete. Den som skriftligen på annat sätt än munt- ligen lämnar osanna uppgifter eller undanhåller sanningen, när uppgiften lämnas på heder och samvete, kan dömas för osann försäkran till böter eller fängelse . Är brottet grovt, döms till fängelse i högst . Den som av grov oaktsamhet begår en sådan gärning kan dömas för vårdslös försäkran till böter eller fängelse , se 15 kap. 10 § . Ett krav på att uppgifter i en ansökan om omställningsstöd ska lämnas på heder och samvete skulle därför medföra en möjlighet att åtala företagets företrädare för osann försäkran eller vårdslös försäkran. Åklagare bör även kunna yrka på företagsbot för brott som begåtts i näringsverksamheten, 36 kap 7–10 a § . Det är då företaget som åläggs företagsboten. Den närmare regleringen om när en ansökan senast ska lämnas kommer finnas i förordningen. Förslaget föranleder 5 § i den nya lagen om omställningsstöd. Anmälan vid ändrade förhållanden Regeringens förslag: Ett företag som ansökt om omställningsstöd är skyldigt att till omgående anmäla om de uppgifter som lämnats till visat sig vara felaktiga eller om det inträffat sådana förändringar som kan påverka rätten till stöd eller stödets stor- lek. Ett företag som har fått omställningsstöd är skyldigt att till Skatte- verket omgående anmäla omständigheter som skulle ha påverkat rätten till stöd eller stödets storlek om omständigheterna varit kända vid tid- punkten för prövningen av ansökan. beslut om stöd ska innehålla en upplysning om denna skyldighet. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian anges att anmälningsskyldigheten för ett företag som ansökt om omställningsstöd ska avse de uppgifter som lämnats i ansökan. Remissinstanserna: i pekar på att ett beslut om omställningsstöd kan komma att föregå beslut om stöd till rabatt på hyran. Det är därför bra att det regleras att den som beviljas omställningsstöd är skyldig att anmäla ändrade förhållanden till , som därefter kan komma att besluta om återbetalnings- skyldighet. och Företagarna anser att det är oklart vad som avses med att ett företag ”omgående” ska anmäla om uppgifter som lämnats i ansökan visat sig vara felaktiga, och menar att tidsgränsen måste specificeras i lag för att undvika rättsosäkerhet. Även advokat- samfund anser att detta behöver förtydligas. Skälen för regeringens förslag: Rätten till det föreslagna omställnings- stödet är beroende av ett flertal parametrar, bl.a. minskad nettoomsättning. Vidare kan rätten till omställningsstöd komma att ändras efter att Skatte- verket fattat beslut om detta, t.ex. om ett företag lämnat utdelning eller fått försäkringsersättning i efterhand som ska minska omställningsstödet. I vissa fall är rätten till exempelvis avdrag eller återbetalning för ingående mervärdesskatt inte beslutad för prövning av ansökan om omställningsstöd. Det är inte meningen att bedömning om rätten till avdrag eller återbetalning av sådan skatt ska ske inom ramen för handläggningen av omställningsstöd. Som i påpekar kan ett beslut om omställningsstöd komma att föregå beslut om stöd till rabatt på hyran. Detta är också ett exempel på en omständighet som påverkar omställningsstödet. Regeringen anser det därför vara av vikt att företag som ansökt, men ännu inte fått stöd, och företag som fått omställningsstöd åläggs en skyldighet att anmäla till om de förhållanden som ligger till grund för stödet ändras. På så sätt ökar möjligheter att fatta korrekta beslut. Någon särskild reglering om att den som ansöker om omställningsstöd har fått hyresrabatt beviljad kan inte, som i önskar, anses vara nödvändig. Lagrådet framför att avsikten beträffande de fall där beslut ännu inte fattats torde vara att skyldigheten inte enbart avser de uppgifter som lämnats i ansökan utan även uppgifter som därefter lämnas till under handläggningen av ansökan och har föreslagit att paragrafen ändras något så att detta tydligt framgår. Regeringen instämmer i Lagrådets synpunkt och har utformat bestämmelsen i enlighet med Lagrådets förslag med en mindre språklig justering jämfört med lydelsen i lagrådsremissen. Skyldigheten att lämna in en ändringsanmälan gäller omgående. Att precisera en tidpunkt närmare än så, som bl.a. önskat, 2019/20:181 anser regeringen bl.a. mot bakgrund av de varierande omständigheter som kan medföra att ändringsanmälan ska lämnas, inte vara möjligt. För de fall ett företag lämnar uppgifter till som visar att för mycket omställningsstöd har tillgodoförts, föreslås i avsnitt 7.4.1 att företaget ska kunna bli återbetalningsskyldigt för det omställningsstöd som har tillgodoförts felaktigt eller med ett för högt belopp. beslut om stöd föreslås även innehålla en upplysning om att företaget har en skyldighet att anmäla ändrade förhållanden. Konse- kvenserna av att företaget inte anmäler ändrade omständigheter är att , vid en efterkontroll, kan komma att använda sig av de kon- trollmöjligheter som står till buds för att närmare utreda förhållandena. Underlåtenhet att anmäla ändrade förhållanden föreslås också i avsnitt 7.8 kunna leda till straffansvar. Förslaget föranleder 6 § i den nya lagen om omställningsstöd. 7.2Kreditering på företagets skattekonto Regeringens förslag: Omställningsstöd ska tillgodoföras ett företag genom kreditering på ett sådant skattekonto som avses i skatte- förfarandelagen. Om en avstämning av skattekontot visar att det finns ett överskott på kontot efter kreditering av ett omställningsstöd, ska utbetalning ske om det inte finns hinder mot detta. Om det finns ett överskott på skattekontot efter kreditering av ett omställningsstöd, ska intäktsränta enligt skatteförfarandelagen beräk- nas på överskottet från och med dagen efter tillgodoförandet. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorian innehöll inget förslag om när intäktsränta ska beräknas. Remissinstanserna: undrar vad som gäller för den som sökt uppskov med skatteinbetalningar när skattekontot krediteras. avstyrker att stödet krediteras skattekontot och anser att en direktutbetalning bör göras till företagen. framför att det inte framgår av lagtexten när ett beslutat stöd ur ett ränteperspektiv ska anses ha krediterats på skattekontot. Enligt bedömning bör beloppet anses ha krediterats på besluts- dagen. Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att omställningsstödet kan komma företagen till del . Det är därför nödvändigt att använda sig av administrativa rutiner som redan finns hos , eller som relativt lätt kan byggas upp. Metoden med kreditering av ett företags skattekonto används redan vid t.ex. nystartsjobb. Mot den bakgrunden anser regeringen i motsats till advokat- samfund att det bästa förfarandet är att omställningsstöd som beslutas av ska tillgodoföras ett företag genom kreditering på ett sådant skattekonto som avses i 61 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. Då skattekontot används kommer exempelvis avräkning att ske mot underskott för skatter och avgifter enligt de vanliga bestäm- Prop. 2019/20:181 melserna i skattekontosystemet, på motsvarande sätt som gäller för andra stöd som krediteras skattekontot. Kreditering på skattekonto är en sådan form för tillgodoförande av ett belopp som behöver framgå av lag. Om en avstämning av skattekontot visar att det finns ett överskott på kontot efter kreditering av ett omställningsstöd, ska utbetalning ske om det inte finns hinder mot detta enligt 64 kap. 4 § SFL. Ett sådant hinder mot utbetalning kan bl.a. vara om beloppet eller delar av beloppet behövs för avräkning. Av 62 kap. 11 § SFL framgår att inbetalda och andra tillgodo- räknade belopp i första hand ska räknas av från den del av betalarens sammanlagda skuld för skatter och avgifter (sammanlagd skatteskuld) som inte har lämnats för indrivning och i andra hand från den del av skulden som har lämnats för indrivning. För att utbetalningen till företaget ska kunna ske så skyndsamt som möjligt bör överskottet på skattekontot, efter avstämning, automatiskt betalas ut. Det är dock något som bör regleras i förordningsform. Fördelen med att ha en bestämmelse med innebörden att beslut om omställningsstöd automatiskt utbetalas från skattekontot om det finns ett överskott är att beloppet på ett enkelt och snabbt vis kommer betalas ut till kontohavarnas bankkonton. Det är dock inte nödvändigtvis så att kontohavarna vill få beloppet (helt eller delvis) återbetalt från skattekontot utan i stället önskar att beloppet ska stå kvar där. En anledning kan vara att kontohavaren önskar att beloppet ska avräknas mot skatter och avgifter som kommer förfalla till betalning men ännu inte beslutats och därför varken debiterats eller finns under de s.k. bevakningstransaktionerna. För att undvika att sådana överskott utbetalas måste företaget begära att beloppet ska användas för betalning av framtida skatte- eller avgiftsskulder (64 kap. 4 § SFL). Krediteringen av omställningsstödet påverkar inte eventuella tidigare medgivna anstånd med betalning av skatt eller avgift. Regeringen anser liksom att ett tillägg behövs i lagtexten för att reglera tidpunkten då intäktsränta ska börja beräknas om krediteringen av omställningsstödet medför att det finns ett överskott på skattekontot. Regeringen anser dock att intäktsränta enligt 65 kap. 4 § tredje stycket SFL ska beräknas på överskottet från och med dagen efter tillgodoförandet. På detta sätt överensstämmer det med regleringen av när dröjsmålsränta på ett återbetalningskrav ska tas ut, se avsnitt 7.4.4. Förslaget föranleder 7 § i den nya lagen om omställningsstöd. Regeringens bedömning: ska vid bedömningen i det enskilda fallet, i samband med utredning och kontroll enligt den nya lagen om omställningsstöd, tillämpa proportionalitetsprincipen som den kommer till uttryck i förvaltningslagen och skatteförfarandelagen. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. 2019/20:181 Remissinstanserna: Kammarrätten i och Kronofogde- myndigheten anser att det bör göras en hänvisning i lagen om omställ- ningsstöd till 2 kap. 5 § skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL. och TU – Medier i anför att propor- tionalitetsprincipen måste iakttas. Skälen för regeringens bedömning: föreslås i det följande få ett antal utrednings- och kontrollmöjligheter. Vid tillämp- ningen av dessa utrednings- och kontrollåtgärder ska , vid bedömningen i det enskilda fallet, tillämpa proportionalitetsprincipen vilken framgår av 5 § tredje stycket förvaltningslagen (2017:900). Utöver att åtgärderna inte får göras mer långtgående än vad som behövs för tillsynen i ärendet krävs att det vill uppnå med exempelvis att få tillgång till visst utredningsmaterial står i rimligt förhållande till de olägenheter som kan antas uppstå för den som berörs av åtgärden. , i egenskap av handläggande myndighet, får bara ingripa i ett enskilt intresse om åtgärden kan antas leda till det avsedda resultatet. Avsikten med bestämmelsen är dock inte att myndigheten i detalj ska väga varje åtgärd mot den enskildas motstående intressen. Bestämmelsen avser att säkerställa att de åtgärder som vidtas är proportionella och nödvändiga för att uppnå det resultat som myndigheten vill åstadkomma (prop. 2016/17:180 s. 290). Bestämmelsen om proportionalitet gäller alla delar av en åtgärd. Varje del i en åtgärd kräver en proportionalitetsavvägning, varför frågan om proportionalitet inte enbart är en fråga om tvång eller inte. måste således, vilket och TU – Medier i anfört, iaktta proportionalitetsprincipen vid tillämp- ningen av de föreslagna utrednings- och kontrollåtgärderna. Ett flertal av kontrollåtgärderna som föreslås motsvarar åtgärder som återfinns i SFL, då rutiner i det avseende är väl inarbetade och till stor del har bäring även gällande förfarandet kring omställnings- stöd. Av 2 kap. 5 § SFL följer att beslut enligt den lagen får fattas bara om skälen för beslutet uppväger det intrång eller men i övrigt som beslutet innebär för den som beslutet gäller eller för något annat motstående intresse. Även i skatteförfarandelagen lyfts således proportionalitets- principen upp som en viktig princip för att bära med sig vid ärendehandläggningen. Någon direkt hänvisning till 2 kap. 5 § SFL i den nya lagen om omställningsstöd, vilket Kammarrätten i och önskat, är dock inte nödvändig bl.a. med beaktande av proportionalitetsprincipen i 5 § tredje stycket FL. Regeringens förslag: Ett företag som har ansökt om eller fått omställningsstöd ska ge tillfälle att granska verksamheten med avseende på företagets rätt till stöd och lämna de uppgifter som behövs för granskningen. får begära att företaget lämnar ett revisorsintyg, även om stödets storlek understiger . får möjlighet att förelägga företaget att fullgöra sina Om ett sådant föreläggande riktas mot ett företag vars ansökan ännu inte prövats, får ansökan avvisas om företaget inte följer Föreläggandet ska innehålla en upplysning om detta. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: () påpekar att det är viktigt att resurser avsätts för tillräckliga kontroller. Ekobrottsmyndig- heten (EBM) anser att någon form av löpande kontroll eller uppgifts- skyldighet för företagen bör övervägas. Företagarna anser att det är oklart vad denna kontrollbefogenhet tillför och att det måste uttryckas tydligt i lagtexten under vilka omständigheter ska kunna begära att ett företag som lämnar en ansökan om stöd understigande inkommer med revisorsintyg. Skälen för regeringens förslag: Som anges ovan i avsnitt 7.1.1 är de kontrollverktyg som har till sitt förfogande i beskattnings- verksamheten en viktig anledning till att just ska vara den myndighet som hanterar omställningsstödet. Det är därför av avgörande betydelse att tillförsäkras nödvändiga kontrollmöjligheter för hanteringen. De befogenheter som ska ges bör utformas med utgångspunkt i de kontrollmöjligheter som ges i skatteförfarandelagen (2011:1244). Risken för felaktiga ansökningar i kombination med behovet av en skyndsam hantering vid utbetalningar gör att det är mycket angeläget att det finns goda möjligheter till kontroll, såväl vid ansökningstillfället som efter att beslut om omställningsstöd fattats. Ett företag som har ansökt om eller fått omställningsstöd ska därför ge tillfälle att granska verksamheten med avseende på företagets rätt till stöd och lämna de uppgifter som behövs för granskningen. En viktig del i kontrollen av rätten till omställningsstöd är revisorsintyg, som ska lämnas in om det sökta stödets storlek överstiger . Intyget syftar till att underlätta kontroll och förebygga missbruk av stödet. Vilka uppgifter som intyget ska innehålla kommer att regleras i den kommande förordningen. Det kan, även för de ansökningar som avser omställningsstöd understigande , finnas skäl för att begära in ett sådant revisorsintyg för att kontrollera rätten till omställningsstöd. Det kan t.ex. vara om misstänker att inte fullständiga uppgifter avseende rätten till stöd lämnats med ansökan. bör därför få möjlighet att begära att ett företaget lämnar ett sådant revisorsintyg, även om det sökta stödet understiger . Någon närmare reglering om när detta ska kunna ske kan inte, som Företagarna föreslår, anses vara nödvändig. Vilken typ av granskning som revisorn i så fall ska göra blir upp till att avgöra beroende på omständigheterna i det enskilda fallet. I samband med ansökan ska kontrollera att de uppgifter som lämnats är korrekta. Mot bakgrund av angelägenheten i att stöden kommer företagen till del så snabbt som möjligt kommer dock en stor del av kontrollåtgärderna behöva ske i form av efterkontroller. bör därför, såväl i samband med granskning av ansökan som efter att beslut om omställningsstöd har fattats, ha rätt att förelägga företaget att bidra till kontrollen. Om föreläggandet riktas mot ett företag vars ansökan ännu inte prövats får ansökan avvisas, om företaget inte följer föreläggandet och det saknas uppgifter som behövs för att kunna ta ställning till ansökan. Om företaget besvarar föreläggandet men ändå inte kan visa att förut- sättningarna för att få ett omställningsstöd är uppfyllda, ska ansökan av- 2019/20:181 slås. Föreläggandet ska innehålla en upplysning om att en ansökan får avvisas om företaget inte följer föreläggandet. Mot bakgrund av de förhållandevis stora kontrollbefogenheter som föreslås i denna proposition anser regeringen inte att det är nödvändigt att dessutom införa löpande kontroller eller en uppgiftsskyldighet, som har framförts av EBM. Förslaget föranleder 8 och 9 §§ i den nya lagen om omställningsstöd. Kontroll av någon annans uppgiftsskyldighet Regeringens förslag: får förelägga en fysisk eller juridisk person att lämna uppgift om en rättshandling med den som fått Föreläggandet ska avse förhållanden som är av betydelse för kontroll av att den som har fått stödet har lämnat riktiga och fullständiga uppgifter i en ansökan om omställningsstöd. personer som inte är eller inte kan antas vara bokföringsskyldiga enligt bokföringslagen får dock föreläggas endast om det finns särskilda skäl. Föreläggandet får förenas med vite. Ett föreläggande får dock inte förenas med vite om det finns anledning att anta att den som ska föreläggas har begått en gärning som är straffbelagd, och föreläggandet avser utredning av en fråga som har samband med den misstänkta Om den som ska föreläggas är en juridisk person, gäller det även företrädare för den juridiska personen. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian fanns inte begränsningen att fysiska personer som inte är bokföringsskyldiga bara får föreläggas om det finns särskilda skäl. Remissinstanserna: framför att fler kontrollmöjligheter, bl.a. tredjemansförelägganden, i samband med ansökan skulle medföra en effektivare handläggning för myndigheten. instämmer med att tredjemansförelägganden bör kunna göras redan i samband med att ansökan om omställningsstöd prövas. tagarna anser att detta tredjemansföreläggande är tämligen långtgående och att det krav som finns i skatteförfarandelagen på särskilda skäl för att en fysisk person ska kunna föreläggas bör gälla på samma sätt för lagen Skälen för regeringens förslag: bör få möjlighet att, på motsvarande sätt som gäller i vissa fall enligt 37 kap. 9 § skatteför- farandelagen (2011:1244), förkortad SFL, förelägga en fysisk eller juridisk person, annan än det företag som fått omställningsstöd, att lämna uppgift om en rättshandling som ingåtts med det företaget. ska i dessa fall avse förhållanden som är av betydelse för kontroll av att den som har fått stödet har lämnat riktiga och fullständiga uppgifter i en ansökan om omställningsstöd. Den som föreläggs ska alltså lämna uppgifter om en ingången rätts- Det ska gälla sådana uppgifter som man faktiskt har tillgång till och som rör rättshandlingen. Ett föreläggande ska vara utformat så tydligt och precist att det är möjligt för den som föreläggs att följa det. att beroende på i vilken situation ett föreläggande utfärdas kommer utformningen av föreläggandet att se olika ut. Om det exempelvis är fråga om att lämna en uppgift som gäller kontroll av en viss typ av rättshandling, ska det av föreläggandet klart framgå vilken eller vilka handlingar som man frågar efter. Gäller det en rättshandling med ett visst bestämt företag eller en viss bestämd person, ska den personen namnges i föreläggandet. Begreppet ”rättshandling” omfattar förklaringar och handlingar som har rättslig betydelse. Det behöver inte innebära att ett särskilt dokument har upprättats. En rättshandling är exempelvis att muntligen, genom faktiskt handlande eller skriftligen, beroende på vad som är möjligt i respektive situation, ingå ett avtal, utfärda en fullmakt, lämna in en ansökan till en myndighet, säga upp ett kontrakt eller att betala en skuld. bör till exempel ha möjlighet att förelägga en bank att lämna kontoutdrag för ett konto eller att lämna uppgift om ett företag har lån hos banken. Företagarna anser att det krav som finns i skatteförfarandelagen på särskilda skäl för att en fysisk person ska kunna föreläggas bör gälla på samma sätt för lagen om omställningsstöd. 37 kap. 10 § SFL innebär att fysiska personer som inte är bokföringsskyldiga endast får föreläggas att lämna uppgift om rättshandling med någon annan om det finns särskilda skäl.