prop · H80323 · 2020-10-13 00:00:00 — Paragrafen gäller således för företag som ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott enligt 40 kap. 19 a § och som även ska minska avdraget för negativt räntenetto enligt 25 a §. Se kommentarerna till 25 a § och 40 kap. 19 a §. Av paragrafen framgår hur minskningen av avdraget för negativt räntenetto förhåller sig till de ökade avdragen för koncernbidragsspärrade underskott. Av första stycket framgår att avdraget för negativt räntenetto ska minska med tre tiondelar av de ökade underskottsavdragen. Det innebär att om avdragen underskott exempelvis ska öka med 10, så ska avdraget för negativt räntenetto minska med 3. Uttryckt som en ekvation innebär förhållandet mellan det minskade avdraget för negativt räntenetto (z) och de ökade underskottsavdragen (y), att z=3y/10. Av andra stycket framgår en begränsning gällande minskningen av avdraget för negativt räntenetto enligt första stycket. Avdraget för negativt räntenetto ska enbart minska med tre tiondelar av de ökade underskottsavdragen till den del som de ökade underskottsavdragen inte skulle ha lett till ett ökat avdragsunderlag enligt 25 § andra stycket, beräknat som om de ökade underskottsavdragen skulle ha fått dras av före avdragsbegränsning för negativt räntenetto enligt 24 § och före avdrag för kvarstående negativt räntenetto enligt 26 §. I 25 § andra stycket, som andra stycket hänvisar till, anges att avdragsunderlag för negativt räntenetto i vissa fall ska öka med avdrag underskott. I den bestämmelsen anges att om ett företag har ett underskott av näringsverksamheten före avdragsbegränsning för negativt räntenetto enligt 24 § och före avdrag för kvarstående negativt räntenetto enligt 26 §, ska avdragsunderlaget öka med avdrag underskott enligt 40 kap. 2 §. En sådan ökning ska dock högst göras med ett belopp som motsvarar beskattningsårets underskott före avdragsbegränsningen enligt 24 § och före avdrag för kvarstående negativt räntenetto enligt 26 §. Hänvisningen i andra stycket till 25 § andra stycket innebär således att en beräkning ska göras om, och i så fall i vilken utsträckning, de ökade avdragen underskott hade lett till en ökning av avdragsunderlaget, för det fall underskottsavdragen skulle ha fått dras av före tillämpningen av avdragsbegränsningen i 24 § och före avdrag för kvarstående negativt räntenetto i 26 §. I avsnitt 4.3.4 lämnas ett exempel (exempel 2) på hur en sådan beräkning ska göras. Av tredje stycket framgår en ytterligare begränsning gällande en sådan minskning av avdraget för negativt räntenetto som ska göras enligt första stycket. Detta innebär att ett företag inte ska minska avdraget för negativt räntenetto enligt första stycket, till den del avdraget begränsas i förhållande till företagets avdragsutrymme enligt 24 § första stycket på grund av vad som anges i 24 § andra stycket andra meningen. Innebörden av hänvisningen i tredje stycket till 24 § andra stycket andra meningen, är att begränsningen enligt tredje stycket gäller för företag som tillämpar EBITDA-regeln som företaget ingår i en intressegemenskap med ett eller flera andra företag som i stället tillämpar förenklingsregeln. I en sådan situation får de sammanlagda avdragen inom intressegemenskapen inte överstiga . Tredje stycket gäller därför för företag som tillämpar EBITDA-regeln, men som inte kan dra av sitt negativa räntenetto i förhållande till hela avdragsutrymmet på grund av att de samlade avdragen inom intressegemenskapen inte får överstiga . Till den del avdraget på grund av detta begränsas i förhållande till avdragsutrymmet, ska någon minskning av avdraget enligt första stycket inte göras. Paragrafen tillämpas tillsammans med den nya 40 kap. 19 c §. Av 40 kap. 19 c § framgår hur de ökade avdragen för koncernbidragsspärrade underskott och det minskade avdraget för negativt räntenetto tillsammans förhåller sig till ett på visst sätt beräknat överskott. Se kommentaren till 40 kap. 19 c §. I paragrafen anges hur minskningen av avdraget för negativt räntenetto förhåller sig till de ökade avdragen för koncernbidragsspärrade underskott. För att beräkna i vilken utsträckning som avdragen underskott ska öka och i vilken utsträckning som avdraget för negativt räntenetto ska minska, behöver således både denna paragraf och 40 kap. 19 c § tillämpas. I avsnitt 4.3.4 lämnas exempel på sådana situationer där det görs en samtidig justering av avdragen för koncernbidragsspärrade underskott och avdraget för negativt räntenetto. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.3.4. Paragrafen anger vad som utgör ett s.k. kvarstående negativt räntenetto och förutsättningarna för att dra av ett sådant kvarstående negativt räntenetto. Ändringen i paragrafens första stycke innebär att en hänvisning införs till den nya 25 a §. Se kommentaren till den paragrafen. Ändringen innebär att ett företag har möjlighet att ett senare beskattningsår dra av negativt räntenetto enligt bestämmelserna om kvarstående negativa räntenetton. Detta gäller i den utsträckning som ett företag, på grund av en minskning av avdraget för negativt räntenetto enligt 25 a §, nekas avdrag för negativt räntenetto. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.3.4. I paragrafen finns den s.k. koncernbidragsspärren som inträder vid vissa ägarförändringar. Koncernbidragsspärren innebär att underskott som kvarstår inte får dras av med högre belopp än ett på visst sätt beräknat överskott. Att överskottet beräknas på visst sätt innebär att beräkningen görs utan hänsyn till vissa mottagna koncernbidrag samt utan hänsyn till avdragen för underskott. Vidare ska beräkningen göras som om företaget får dra av sitt negativa räntenetto i sin helhet, dvs. begränsningen för negativa räntenetton, och utan hänsyn till eventuella avdrag för kvarstående negativa räntenetton, dvs. före avdrag för kvarstående negativt räntenetto. Ändringarna i paragrafens första stycke är språkliga och redaktionella och innebär ingen ändring i sak. Genom den ändrade ordalydelsen används samma uttryckssätt som i 24 kap. 25 § första stycket. Ändringen i paragrafens tredje stycke är föranledd av 19 a §, som innebär att företag under vissa förutsättningar ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott. Se kommentaren till 19 a §. Ändringen innebär att belopp som på grund av bestämmelsen i första stycket eller 19 a § inte har kunnat dras av ska dras av det följande beskattningsåret. Detta gäller om det inte finns någon begränsning då. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.3.1. Paragrafen är ny och innebär att företag, i förhållande till de avdrag för koncernbidragsspärrade underskott som får göras enligt 18 och 19 §§, i vissa fall ska justera sådana avdrag. Av paragrafen framgår att ett företag som uppfyller de två förutsättningar som framgår av strecksatserna, ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott. Ökningen ska göras enligt vad som anges antingen i den nya 19 b eller den nya 19 c §§. Den första förutsättningen är att företaget enligt 18 § helt eller delvis inte får dra av underskott som kvarstår från tidigare beskattningsår (första strecksatsen). Hänvisningen till 18 § innebär att underskotten ska omfattas av den s.k. koncernbidragsspärren som inträder vid ägarförändringar enligt 10 och 14 §§. Begränsningen i koncernbidragsspärren är utformad på så sätt att det i lagtexten anges en beloppsmässig gräns för hur stor del av ett spärrat underskott som får dras av. Denna gräns utgörs av ett på visst sätt beräknat överskott. Detta överskott ska bl.a. beräknas före avdragsbegränsning för negativt räntenetto enligt 24 kap. 24 § och före avdrag för kvarstående negativt räntenetto enligt 24 kap. 26 §. Den praktiska innebörden är att ett sådant på visst sätt beräknat överskott beräknas som om företaget drar av innevarande års negativa räntenetto i sin helhet och att det beräknas utan hänsyn till eventuella avdrag för kvarstående negativa räntenetton (prop. 2017/18:245 s. 386). Den andra förutsättningen är att företaget helt eller delvis inte får dra av ett negativt räntenetto enligt 24 kap. 24 § (andra strecksatsen). Hänvisningen till 24 kap. 24 § innebär att företag som inte får dra av ett negativt räntenetto enligt den s.k. EBITDA-regeln i 24 kap. 24 § första stycket omfattas av paragrafen. Vidare kan även företag som inte får dra av ett negativt räntenetto enligt den s.k. förenklingsregeln i 24 kap. 24 § andra stycket omfattas av paragrafen. Hänvisningarna i de två strecksatserna till 18 § och 24 kap. 24 § innebär en viss turordning, på så sätt att paragrafen tillämpas efter att 18 § och 24 kap. 24 § har tillämpats. I 18 § uttrycks en viss turordning mellan 18 § och 24 kap. 24 §. Enligt den turordning som anges i 18 § ska 18 § tillämpas före 24 kap. 24 § (prop. 2017/18:245 s. 385–386). Den praktiska innebörden är att det först bestäms hur stora avdrag för koncernbidragsspärrade underskott som får göras enligt 18 §. 2020/21:23 avdrag för negativt räntenetto som får göras enligt 24 kap. 24 §. Först därefter ska företaget öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott, om företaget uppfyller villkoren i denna paragraf. I förhållande till koncernbidragsspärren och avdragsbegränsningen för negativa räntenetton, kan tillämpningen av denna paragraf – tillsammans med de övriga nya bestämmelserna om justering av avdrag för koncernbidragsspärrade underskott – därför beskrivas som ett efterföljande steg. definieras i 3 §. De som omfattas av företagsdefinitionen i 3 § omfattas även av motsvarande definition i 24 kap. 21 §. Att den andra förutsättningen anger att företaget helt eller delvis inte får dra av negativt räntenetto enligt 24 kap. 24 § – vilket är en förutsättning som bara kan gälla de som omfattas av företagsdefinitionen i 24 kap. 21 § –innebär således ingen inskränkning vad gäller de företag som kan omfattas av paragrafen i förhållande till definitionen i 3 §. Det innebär även att svenska handelsbolag och andra juridiska personer som omfattas av företagsdefinitionen i 24 kap. 21 § men som inte omfattas av motsvarande definition i 3 §, inte omfattas av paragrafens tillämpningsområde. Av den nya 24 kap. 25 a § framgår att ett företag, förutom att justera avdragen för koncernbidragsspärrade underskott, under vissa förutsättningar även ska justera avdraget för negativt räntenetto. Det framgår även av de nya 19 b och 19 c §§ att det finns en koppling till 24 kap. 25 a §. Hänvisningarna i 19 b och 19 c §§ till 24 kap. 25 a § och hänvisningen i 24 kap. 25 a § till 19 a §, innebär en turordning mellan den förevarande paragrafen och 24 kap. 25 a § på så sätt att paragrafen tillämpas före 24 kap. 25 a §. Beroende av om även avdraget för negativt räntenetto ska minska, får ökningen av avdragen för koncernbidragsspärrade underskott göras högst med det belopp som framgår av antingen 19 b eller 19 c §§. Ett företag som omfattas av denna paragraf och som ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott, men som inte ska göra någon justering av avdraget för negativt räntenetto enligt den nya 24 kap. 25 a §, ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott enligt vad som anges i 19 b §. Se kommentaren till den paragrafen. Ett företag som omfattas av denna paragraf och som ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott, och som även ska justera avdraget för negativt räntenetto enligt den nya 24 kap. 25 a §, ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott enligt vad som anges i 19 c §. Se kommentaren till den paragrafen. Vidare framgår det av den nya 24 kap. 25 b § hur det minskade avdraget för negativt räntenetto förhåller sig till de ökade avdragen för koncernbidragsspärrade underskott. Den paragrafen anger i vilken utsträckning som avdraget för negativt räntenetto ska minska. Se kommentaren till den paragrafen. I likhet med 18 § används i paragrafen pluralformer, ”avdragen” respektive ”koncernbidragsspärrade underskott” (prop. 1999/2000:2 del 2 s. 475–476). Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.3.1. Paragrafen är ny och anger en beloppsgräns för de ökade avdragen för koncernbidragsspärrade underskott för ett företag som ska öka dessa avdrag enligt de nya bestämmelserna om justering av avdrag för koncern- Prop. 2020/21:23 bidragsspärrade underskott, men som inte ska minska avdraget för negativt Paragrafen gäller för företag som ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott enligt 19 a §, men som inte ska minska avdraget för negativt räntenetto enligt 24 kap. 25 a §. Se kommentarerna till 19 a § och 24 kap. 25 a §. I paragrafen anges en beloppsmässig gräns för de ökade avdragen för koncernbidragsspärrade underskott. Detta innebär att de ökade underskottsavdragen inte får uppgå till ett högre belopp än beskattningsårets överskott beräknat på visst sätt. Detta överskott beräknas enligt vad som anges i 19 d §. Se kommentaren till den paragrafen. I avsnitt 4.3.3 lämnas ett exempel på en ökning av avdragen för koncernbidragsspärrade underskott utan samtidig justering av avdraget för negativt räntenetto. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.3.3. Paragrafen är ny och anger en beloppsgräns för de ökade avdragen för koncernbidragsspärrade underskott för ett företag som ska öka dessa avdrag enligt de nya bestämmelserna om justering av avdrag för koncernbidragsspärrade underskott, och som även ska minska avdraget för negativt räntenetto. Detta kommer till uttryck genom att det anges vad skillnaden mellan de ökade avdragen för koncernbidragsspärrade underskott och det minskade avdraget för negativt räntenetto som högst får uppgå till. Paragrafen gäller för företag som både ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott enligt 19 a § och minska avdraget för negativt räntenetto enligt 24 kap. 25 a §. Se kommentarerna till 19 a § och 24 kap. 25 a §. Av första stycket framgår att skillnaden mellan de ökade underskottsavdragen och det minskade avdraget för negativt räntenetto, inte får uppgå till ett högre belopp än ett på visst sätt beräknat överskott. Överskottet beräknas på det sätt som anges i 19 d §. Se kommentaren till den paragrafen. Det som anges i första stycket uttrycker hur de ökade underskottsavdragen och det minskade avdraget för negativt räntenetto tillsammans förhåller sig till ett särskilt beräknat överskott. Förhållandet är att skillnaden, dvs. differensen, mellan de ökade underskottsavdragen och det minskade avdraget för negativt räntenetto som högst får uppgå till detta överskott. Om detta överskott uppgår till x, får differensen mellan de ökade underskottsavdragen (y) och det minskade avdraget för negativt räntenetto (z) inte uppgå till ett belopp som är högre än x enligt ekvationen y-z ≤ x. I andra stycket anges att det av 24 kap. 25 b § framgår hur det minskade avdraget för negativt räntenetto förhåller sig till de ökade underskottsavdragen. För att beräkna i vilken utsträckning som avdragen underskott ska öka och i vilken utsträckning som avdraget för negativt räntenetto ska minska, krävs att både denna paragraf och 24 kap. 25 b § tillämpas. I avsnitt 4.3.4 lämnas exempel på sådan samtidig justering av 2020/21:23 avdragen för koncernbidragsspärrade underskott och avdraget för negativt räntenetto. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.3.4. Paragrafen är ny och anger hur beskattningsårets överskott ska beräknas vid tillämpning av 19 b eller 19 c §§. Paragrafen är föranledd av 19 a § och 24 kap. 25 a §. I 19 a § anges att företag under vissa förutsättningar ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott. I 24 kap. 25 a § anges att företag som omfattas av 19 a § under vissa förutsättningar även ska minska avdraget för negativt räntenetto. Justeringarna ska antingen göras i form av att underskottsavdragen ska öka eller att underskottsavdragen ska öka och avdraget för negativt räntenetto minska. Dessa justeringar ska göras i förhållande till ett på visst sätt beräknat överskott. Detta framgår av 19 b och 19 c §§. Se kommentarerna till de paragraferna. I denna paragraf anges hur ett sådant överskott som anges i 19 b och 19 c §§ ska beräknas. Av första meningen framgår att det särskilt beräknade överskottet utgörs av beskattningsårets överskott, dvs. det skattemässiga resultatet för företaget, men med vissa justeringar av resultatet. Den första justeringen är att beskattningsårets överskott ska beräknas före minskningen av avdrag för negativt räntenetto enligt 24 kap. 25 a §. Den praktiska innebörden är att överskottet beräknas som om företaget inte ska minska avdraget för negativt räntenetto enligt de justerande bestämmelserna i 24 kap. 25 a och 25 b §§. Däremot ska, till skillnad från beräkningen enligt koncernbidragsspärren i 18 §, hänsyn tas till avdragsbegränsning för negativt räntenetto enligt 24 kap. 24 § och avdrag för kvarstående negativt räntenetto enligt 24 kap. 26 §. Den andra justeringen är att beskattningsårets överskott ska beräknas utan hänsyn till avdragen för underskott enligt 19 a §. Den praktiska innebörden är att överskottet beräknas som om företaget inte ska öka sina avdrag för koncernbidragsspärrade underskott enligt de justerande bestämmelserna i 19 a–19 d §§. Däremot ska hänsyn tas till avdrag underskott beräknade enligt koncernbidragsspärren i 18 §. Den tredje justeringen är att beskattningsårets överskott ska beräknas utan hänsyn till sådana mottagna koncernbidrag som ska tas upp enligt 35 kap. I andra meningen anges att i överskottet ska dock koncernbidrag räknas med i samma utsträckning som följer av 19 §. I 19 § anges i vilken utsträckning som mottagna koncernbidrag ska räknas med i ett på visst sätt beräknat överskott enligt koncernbidragsspärren. Den praktiska innebörden av hänvisningen till 19 § är att mottagna koncernbidrag ska räknas med i samma utsträckning som vid tillämpning av koncernbidragsspärren i 18 §. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.3.5. Av första punkten framgår att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att lagen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . 7.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2020:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Ändringen i paragrafens tredje strecksats är föranledd av de nya bestämmelserna om justering av avdrag för koncernbidragsspärrade underskott i 19 a–19 d §§. Den innebär att hänvisningen till bestämmelserna om begränsningar i rätten till avdrag för underskott hos företag efter ägarförändringar även avser dessa paragrafer. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4.3.1. 2020/21:23 Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Justerande bestämmelser avseende avdrag för koncernbidragsspärrade underskott och avdrag för negativt räntenetto I denna promemoria föreslås att det ska införas justerande bestämmelser om avdrag för koncernbidragsspärrade underskott och avdrag för negativt räntenetto. Förslaget innebär att företag som enligt den s.k. koncernbidragsspärren helt eller delvis inte får dra av koncernbidragsspärrade underskott och som enligt avdragsbegränsningen för negativa räntenetton helt eller delvis inte får dra av ett negativt räntenetto, ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott. I förhållande till koncernbidragsspärren och avdragsbegränsningen för negativa räntenetton innebär förslaget om justerande bestämmelser därför ett efterföljande steg. För vissa situationer föreslås att en samtidig justering ska göras av avdragen för koncernbidragsspärrade underskott och av avdraget för negativt räntenetto. Detta gäller för fall när det ytterligare avdraget för koncernbidragsspärrade underskott hade lett till ett minskat avdragsunderlag för negativt räntenetto och i sin tur ett lägre avdrag för negativt räntenetto, om det ökade underskottsavdraget skulle ha fått dras av före avdragsbegränsningen för negativa räntenetton. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)1 dels att 24 kap. 24–26 §§ och 40 kap. 1 och 18 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas sex nya paragrafer, 24 kap. 25 a och 25 b §§, 40 kap. 19 a–19 d §§, och närmast före den nya 24 kap. 25 a § respektive den nya 40 kap. 19 a § nya rubriker av följande lydelse. 2020/21:23 Bilaga 2 Ett företag får bara dra av ett Ett företag får, om inte annat negativt räntenetto med högst 30 25 a §, bara dra av ett negativt räntenetto med högst 30 (avdragsutrymmet). (avdragsutrymmet). Ett negativt räntenetto får, i stället för vad som sägs i första stycket, dras av . Om företaget ingår i en intressegemenskap, får de sammanlagda avdragen för negativa räntenetton inom intressegemenskapen då inte överstiga . Andra stycket gäller bara om fördelningen av beloppet inom intressegemenskapen redovisas öppet i inkomstdeklarationen för ett beskattningsår som har samma tidpunkt för lämnande av deklaration eller som skulle ha haft det om inte något av företagens bokföringsskyldighet upphör. För svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer med fast driftställe i gäller i stället att fördelningen av beloppet ska redovisas öppet i de särskilda uppgifterna. Avdragsunderlaget utgörs av resultatet av näringsverksamheten före avdragsbegränsning för negativt räntenetto enligt 24 § och före avdrag för kvarstående negativt räntenetto enligt 26 § –ränteutgifter för vilka avdragsrätten inte har begränsats enligt andra bestämmelser i detta kapitel än 24 § eller 24 b kap., –årliga värdeminskningsavdrag enligt 18 kap. 3 §, 19 kap. 4 och 26 §§ samt 20 kap. 4 och 17 §§, –avdrag enligt 19 kap. 7 § och 28 § andra stycket samt 20 kap. 7 §, och –avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. 5 §, minskat med Lagen omtryckt 2008:803. Senaste lydelse 2018:1206. Senaste lydelse 2019:1241. 2020/21:23 Bilaga 2 –överskott som belöper sig på andelar i svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer, och –återfört avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap. Om ett företag har ett underskott Om ett företag har ett underskott negativt räntenetto enligt 26 §, ska räntenetto enligt 26 §, ska avdrags- underlaget öka även med avdrag för enligt 40 kap. 2 §, dock högst med belopp som motsvarar beskatt- avdrag för negativt räntenetto och kvarstående negativt räntenetto. avdragsbegränsningen enligt 24 § och före avdrag för kvarstående negativt räntenetto enligt 26 §. Ett investmentföretag ska även öka avdragsunderlaget med avdrag för utdelning enligt 39 kap. 14 § och minska underlaget med utdelningar som skulle ha tagits upp även om företaget i stället hade varit ett sådant ägarföretag som kan inneha en näringsbetingad andel enligt 32 §, dock högst med det belopp som dragits av för utdelning. En ekonomisk förening som får göra avdrag för utdelning enligt 39 kap. 23 § ska även öka avdragsunderlaget med avdrag för sådan utdelning och minska det med utdelningar som ska tas upp, dock högst med det belopp som dragits av för utdelning. Justering av avdrag för negativt räntenetto i förhållande till ökade avdrag för koncernbidrags- spärrade underskott Ett företag som ska öka avdragen för koncernbidragsspärrade underskott enligt 40 kap. 19 a §, ska även minska avdraget för negativt räntenetto. Minskningen av avdraget för negativt räntenetto ska göras i förhållande till de ökade avdragen för koncernbidragsspärrade underskott enligt vad som anges i 25 b §. Första stycket gäller bara om företaget – endast delvis får dra av ett negativt räntenetto enligt 24 kap. 24 § första stycket, och – tar emot koncernbidrag som inte ska räknas med i ett överskott beräknat enligt 40 kap. 18 och 19 §§. Om ett företag ska minska enligt 25 a § och öka avdragen för 40 kap. 19 a §, ska minska med tre tiondelar av de Första stycket gäller enbart till den del som de ökade underskotts- avdragen inte skulle ha lett till ett ökat avdragsunderlag enligt 25 § andra stycket, beräknat som om underskottsavdragen skulle ha fått för negativt räntenetto enligt 24 §. Ett företag som enligt 24 § första Ett företag som enligt 24 § första stycket inte har kunnat dra av ett