prop · H80360 · 2020-12-17 00:00:00 — Utbildningsutbudet vid universitet och högskolor ska svara mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Kraven ökar på universitet och högskolor att ta ett större ansvar för yrkesverksammas kompetensutveckling. Högskolans ansvar för fortbildning och vidareutbildning är inte reglerat. I promemorian föreslås att det i högskolelagen införs en bestämmelse om att högskolorna i sin verksamhet ska främja det livslånga lärandet. Lärosätenas ansvar för det livslånga lärandet behöver tydliggöras genom en reglering i högskolelagen. Det är angeläget att universitet och högskolor kan möta nya krav som uppstår vid exempelvis stora strukturom- vandlingar. Ett utpekande av lärosätenas ansvar i högskolelagen bör underlätta lärosätenas långsiktiga planeringsförutsättningar och klargöra deras ansvar gentemot avnämarna. I en nationell och internationell kontext används begreppet livslångt lärande varför det återspeglar en bredare och modernare syn på behoven än begreppen fortbildning och vidareutbild- ning. Bestämmelsen bedöms inte innebära någon ny uppgift för lärosätena. Däremot innebär den ett tydliggörande att lärosätena har denna uppgift. Lagändringarna föreslås träda i kraft Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 och 6 §§ högskolelagen (1992:1434) ska ha följande lydelse. Högskolorna skall i sin verk- Högskolorna ska i sin verksam- samhet främja en hållbar utveckling het främja en global hållbar utveck- som innebär att nuvarande och ling som innebär att nuvarande och ras en hälsosam och god miljö, eko- ras en hälsosam och god miljö, eko- nomisk och social välfärd och rätt- nomisk och social välfärd och rätt- visa samt demokrati och mänskliga I högskolornas verksamhet skall I högskolornas verksamhet ska jämställdhet mellan kvinnor och jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas. män alltid iakttas och främjas. Högskolorna bör vidare i sin verksamhet främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Högskolorna skall också aktivt Högskolorna ska också aktivt främja och bredda rekryteringen till främja och bredda rekryteringen till Högskolorna ska i sin verksam- het främja ett livslångt lärande. För forskningen skall som all- männa principer gälla att 1. forskningsproblem får fritt väljas, I högskolornas verksamhet ska som allmän princip gälla att den akademiska friheten ska främjas och värnas. För forskningen ska som all- männa principer gälla att 3 Senaste lydelse SFS 2005:1208. 2. forskningsmetoder får fritt utve- 2. forskningsmetoder får fritt ut- 3.forskningsresultat får fritt publiceras. Denna lag träder i kraft Följande remissinstanser har inkommit med yttrande över promemorian Ändringar i högskolelagen för att främja den akademiska friheten och tydliggöra lärosätenas roll för det livslånga lärandet (U2020/03053): , , BIL , , kommun, , tekniska hög- skola AB, , , , för hälsa, arbetsliv och välfärd, Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande, Försvars- högskolan, Gymnastik- och , , , , , , , , , , politisk utvärdering, Justitiekanslern, , , , kommun, , Kungl. Konsthög- skolan, Kungl. i , Kungl. Skogs- och Lant- bruksakademien, Kungl. Tekniska högskolan, Kungl. Vetenskapsakade- mien, Kungl. , i , Lant- brukarnas riksförbund, , , , , , , , , Myndigheten för , , , Region , Region , Region , Region , , Region , Region , Rådet för Europeiska socialfonden i , , , , Sophiahemmet ideell förening, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Statens energi- myndighet, Statskontoret, och kompetens- utveckling, , Stiftelsen , konstnärliga högskola, , , , akademikers centralorga- nisation, , Kommuner och Regio- ner, , unga akademi, universitetslärare och forskare, universitets- och högskole- förbund, , Teknikföretagen, , Tillväxt- verket, , , Univer- sitetskanslersämbetet, Universitets- och högskolerådet, univer- sitet, Verket för innovationssystem, Vetenskap & Allmänhet, Vetenskaps- rådet, , , , . Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har för- klarat sig avstå eller inte inkommit med yttrande: AstraZeneca plc, Bodens kommun, , , kommun, , Region län, ombuds- män, , , , , , Stiftelsen , kommun, kommun, Telefonaktiebolaget , . Följande har inkommit med spontana yttranden: IKEM, , , Nationella sekretariatet för genusforskning. Sammanfattning av betänkandet En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3) I det följande sammanfattas för denna proposition aktuella delar av utred- ningens förslag i betänkandet En strategisk agenda för internationalisering (SOU2018:3). Utredningen föreslår en ny formulering i 1 kap. 5 § högskolelagen (1992:1434). Syftet är att tydliggöra universitetens och högskolornas inter- nationella verksamhet och att återspegla att internationalisering och inter- nationellt samarbete är allt viktigare för universitet och högskolor och för samhället i stort. I högskolelagen ska det enligt utredningens förslag anges att den samlade internationella verksamheten vid respektive högskola ska bidra till stärkt kvalitet av utbildning och forskning och nationellt och globalt till sådan hållbar utveckling som högskolorna ska främja. Denna bestämmelse ska ersätta högskolelagens nuvarande mål om internationa- lisering. Bestämmelsens syfte är att ange övergripande mål för univer- siteten och högskolornas internationella arbete. Utredningen föreslår att ändringen i högskolelagen träder i kraft . Utredningen tar sin utgångspunkt i att verksamheten vid universitet och högskolor till sin natur är internationell. Genom den ökade rörligheten av människor, information och resurser över nationella gränser ökar förut- sättningarna för lärosätenas internationalisering. Det ökade internationella samarbetet vid lärosätena skapar behov av en integrering av det inter- nationella perspektivet i styrningen av och vid universitet och högskolor. Det betyder att den internationella dimensionen måste integreras vid utformningen av regelverk och system på nationell nivå liksom i kärnverk- samheten vid lärosätena. Utredningen anser att det för universitet och hög- skolor finns en rad skäl att öka det internationella samarbetet och de inter- nationella inslagen i utbildning och forskning. Det främsta skälet är att öka kvaliteten i verksamheten. För utbildningen innebär internationella sam- arbeten att erfarenhetsutbytet och den kunskap de genererar bidrar till att kvaliteten i utbildningen höjs. Genom att utbildningens innehåll sätts i ett större sammanhang får studenterna förutsättningar att göra internationella jämförelser och reflektioner. Internationalisering ökar kvaliteten i forsk- ningen bl.a. genom möjligheten till samarbete med de andra forskare som kan berika och bidra till forskningsfältet. Andra skäl till internatio- nalisering som utredningen lyfter är att arbetsmarknaden och samhället i stort är i ökande utsträckning global vilket innebär att internationella och interkulturella perspektiv är viktiga för att förbereda studenter för arbetsmarknaden. Politiska skäl som lyfts är att utbildnings- och forsk- ningssamarbete värderas allt högre av de länder som blir allt mer kunskapsintensiva. Även inom biståndspolitiken kan både högre utbildning och forskning spela en viktig roll. För att lösa flera av de globala utmaningar världen står inför krävs forskningssamarbete. Bland de ekonomiska motiven till inter- nationaliseringen lyfter utredningen att lärosätena är viktiga delar i inno- vationssystemet och att forskning och högre utbildning därför är centrala för ekonomi och tillväxt. Genom att attrahera forskare, experter och utländska studenter som stannar efter studierna kan ett land få tillgång till internationell kompetens och kunskaps- och innovationssystemet förnyas med inflöde av nya metoder och perspektiv. Utredningen påtalar att även socialt och kulturellt har internationaliseringen stor betydelse eftersom internationella kontakter mellan studenter och forskare kan bidra till att sprida kunskaper och värderingar från ett land till ett annat. Utredningen anser att internationalisering av universitet och högskolor bör integreras i all relevant politik på nationell nivå och att en ökad sam- verkan mellan myndigheter kan främja sådan integrerad internatio- nalisering på nationell nivå. Utredningen anser att det krävs myndighets- samordning på flera olika områden för att understödja internationali- seringen av högre utbildning och forskning samt för att dra nytta av den i resten av samhället. Utredningen föreslår därför att , Universitetskanslers- ämbetet, Universitets- och högskolerådet, och får i uppdrag att inrätta en plattform för internationalisering för sam- ordning av frågor som påverkar internationalisering inom högre utbild- ning, forskning och forskningsnära innovation. Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 och 8 §§ högskolelagen (1992:1434) ska ha följande lydelse. Högskolorna skall i sin verk- samhet främja en hållbar utveck- ling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäk- ras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. I högskolornas verksamhet skall jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas. Högskolorna bör vidare i sin verksamhet främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden. Högskolorna skall också aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Högskolorna ska i sin verk- samhet främja en hållbar utveck- ling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäk- ras en hälsosam och god miljö, eko- nomisk och social välfärd och rättvisa. I högskolornas verksamhet ska jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas. Den samlade internationella verksamheten vid varje högskola ska 1.stärka kvaliteten i högskolans utbildning och forskning, och 2.bidra nationellt och globalt till sådan hållbar utveckling som avses Högskolorna ska också aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Utbildning på grundnivå ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Regeringen får dock besluta om undantag när det gäller konstnärlig utbildning. Utbildning på grundnivå ska utveckla studenternas –förmåga att göra självständiga och kritiska bedömningar, –förmåga att självständigt ur- skilja, formulera och lösa problem, och –beredskap att möta föränd- ringar i arbetslivet. Utbildning på grundnivå ska ut- veckla studenternas förmåga att –göra självständiga och kritiska bedömningar, –självständigt urskilja, formule- ra och lösa problem, och –ha beredskap att möta förän- dringar i arbetslivet. Studenternas förmågor enligt andra stycket ska även kunna 4Senaste lydelse 2005:1208. 5Senaste lydelse 2009:1037. användas i ett internationellt eller Inom det område som utbild- Inom det område som utbild- ningen avser ska studenterna, ut- utöver kunskaper och färdigheter, – söka och värdera kunskap på – söka och värdera kunskap på – utbyta kunskaper även med Denna lag träder i kraft . Efter remiss har yttranden kommit in från följande remissinstanser över betänkandet En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3): , , , , , , , , , , , samarbete, , , för hälsa, arbetsliv och välfärd, , Universitetskanslers- ämbetet, Universitets- och högskolerådet, , , , , univer- sitet, , , Kungl. Tekniska hög- skolan, , , Linnéuniver- sitetet, , , , , Försvarshögskolan, Gymnastik- och , , , , , , , , , Kungl. i , , konstnärliga högskola, , , , Forsknings- rådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggnad, , Verket för innovationssystem, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , , och folkminnen, , , , Kungl. , , av högre utbildning och forskning, , Stiftelsen , Svenskt Närings- liv, akademikers centralorganisation (, Naturvetarna, ingenjörer, ), , , Tjänstemännens Central- organisation, Svenskar i Världen, universitetslärare och forskare, , , , Students and Alumni, Studentråd. Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter: D. C., , , , Agenda 2030-delegationen (Fi 2016:01), Statens energi- myndighet, Business , i , , , Sophia- hemmet Högskola, och kompetensutveckling, , Stiftelsen , Stiftelsen , Kommuner och Landsting. Därutöver har yttranden kommit in från Svenskar i Världen, universitetslärare och forskare, , , , Students and Alumni och Studentråd. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden, , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för