prop · H703134 · 2020-04-02 00:00:00 — De större myndigheterna har löst det genom att alla data uppdateras varje kvartal och att jämförande tabeller tas 38Intervju med företrädare för . R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N En annan som svarat på enkäten anser att revideringarna är en brist i statistiken, när de långt i efterhand kan förändra hela bilden. En tredje säger att för ekonomisk politik och de finansiella marknaderna är de första preliminära kvartalsutfallen viktiga. De revideras ofta, vilket respondenten anser vara finns en förståelse för att utfallen måste uppdateras för att de definitiva beräkningarna ska hålla en hög kvalitet; de får naturligtvis inte försämras för att på så sätt minska revideringarna. 22R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3 Relevans, tillgänglighet och tydlighet I kapitlet beskrivs användarnas syn på nationalräkenskaperna vad gäller relevans, tillgänglighet och tydlighet. Kapitlet bygger på intervjuer med myndigheter som kompletterats med en enkät till övriga användare.39 I kapitlet redovisas även SCB:s arbete inom de områden som användarna haft synpunkter på. Nationalräkenskaperna innehåller utfallet för de variabler som användarna primärt gör prognoser på. Där finns även utfall som används som underlag till bedömningar av nuläget eller som indata i de modeller som används. Samtliga myndigheter som tillfrågats i granskningen använder statistik från många delar av nationalräkenskaperna (se tabell 2). Bland övriga användare använder en majoritet någon eller några delar av sektorräkenskaperna. Det är fler som använder statistiken som beskriver hushållens och de offentliga finanserna än statistiken för utlandstransaktioner och bolagssektorn. Tabell 2 Användarnas användning av produkt- och sektorräkenskaperna, procent Förädlingsvärde och antal arbetade timmar Hushållens finanser (t.ex. disponibel inkomst) Offentliga finanser (t.ex. finansiellt sparande) Utlandstransaktioner (t.ex. bytesbalans) Bolagens finanser (t.ex. driftsöverskott [vinst]) Källa: bearbetning av intervju- och enkätsvar. För att vara relevanta i prognosarbetet ska statistikens innehåll belysa de frågor som är viktiga för användarna. I följande avsnitt redovisas de synpunkter på nationalräkenskapernas innehåll som framkommit i intervjuer och enkätsvar. 39Intervju med företrädare för , , företrädare för , , företrädare för , , och företrädare för , . Enkäten återfinns i bilaga 1. R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N 3.1.1 Långa tidsserier från SCB efterfrågas Det är viktigt att ha tillgång till långa tidsserier i prognosarbetet, bland annat för att skatta ekonometriska modeller. Alla intervjuade myndigheter har lyft fram behovet av långa tidsserier. ser gärna mer data . KI efterfrågar tidsserier som håller bättre kvalitet längre tillbaka i tiden (). De menar också att länkningar av data med äldre data i den officiella statistiken bör SCB göra, inte användarna själva som det sker . ESV och för fram att tidsseriebrott försvårar analysen, exempelvis om ett bolag byter branschtillhörighet och tidsserierna inte korrigeras bakåt. ESV menar att tidsseriebrott bör undvikas i allra högsta grad. Behovet av långa tidsserier har tagits upp i användarrådet. Antalet variabler med långa tillbakaskrivningar har successivt ökat. finns exempelvis sektorräkenskaperna från 1950 och framåt.40 SCB har även i och med den allmänna översynen av statistiken 2019 omklassat bolag längre tillbaka i tiden och på så sätt förbättrat jämförbarheten på branschnivå. 3.1.2 Offentlig konsumtion brister i användbarhet och uppger att offentlig konsumtion brister i användbarhet. Det har sin grund i att nationalräkenskaperna gått från kostnadsdefinierad till volymdefinierad konsumtion men att volymen efter ett beslut av inte längre får kvalitetsjusteras. Inom utbildning används exempelvis antal elevtimmar som volymmått. Det här beskrivs av som ett problem om statistiken ska användas för att utvärdera politiken. Om mer resurser tillförs för att höja kvaliteten, exempelvis att öka elevers gymnasiebehörighet, så leder det till lägre uppmätt produktivitet. menar att det inte ger en rättvisande bild av verkligheten och leder till att produktiviteten i den offentliga förvaltningen är väldigt svårtolkad. Det är också ett problem att olika länder tillåts använda olika metoder. Det gör att jämförelser mellan länder blir missvisande. understryker att det är extra känsligt för som har en stor offentlig verksamhet i förhållande till många andra länder. Frågan om offentlig konsumtion har diskuterats i användarrådet. Enligt SCB är kvalitetsjusterad volymutveckling ingen fråga som prioriteras av . har exempelvis hanterat detta genom att göra alternativa beräkningar i så kallade satelliträkenskaper. SCB uppger att de inte har resurser att göra sådana beräkningar.41 40Se SCB, Nationalräkenskaper 2015, 2017. 41Intervju med företrädare för . 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.1.3 Bolagens driftöverskott inte relevant Det finns även variabler som användarna menar brister i användbarhet och där de istället väljer att använda annan statistik. Ett sådant exempel är bolagens driftsöverskott. KI beskriver det som att även om bolagens driftöverskott är en viktig variabel så fästs inte så stor vikt vid den numera eftersom den revideras mycket. De tittar istället mer på bolagens egna omdömen om lönsamheten, i exempelvis KI:s konjunkturbarometer. Driftöverskottet används av vissa myndigheter för att beräkna utvecklingen för de framtida bolagsskatteintäkterna. och menar att det är svårt att hitta överensstämmelse mellan bolagsskatteintäkterna och driftöverskottet. I det kortfristiga perspektivet använder istället marknadsstatistik som exempelvis bolagsvinster. 3.1.4Bristande samstämmighet mellan olika statistikkällor och statistik som saknas Myndigheterna tar även upp bristande samstämmighet mellan olika statistikkällor. nämner skillnaden som finns mellan hushållens sparande i sektorräkenskaperna och hushållens sparande i finansräkenskaperna. Det är också en fråga som tagits upp i användarrådet. I den allmänna översynen av statistiken 2019 har metoderna för hushållens konsumtion i utlandet utvecklats, vilket kan minska diskrepanserna mellan statistikkällorna, enligt SCB. KI pekar på skillnaden mellan bytesbalansen i nationalräkenskaperna och bytesbalansen i betalningsbalansen. KI pekar också på att det finns en diskrepans mellan bytesbalansen och nettoförmögenheten i finansräkenskaperna. Det pågår ett arbete inom SCB med att samordna nationalräkenskaperna och betalningsbalansen. Delmål 1 är att bytesbalansen ska vara samordnad . Delmål 2, att den finansiella balansen ska vara samordnad, är preliminärt planerad till 2022.42 ESV efterfrågar, i den mån det går, mer detaljerad statistik på områden som skiljer sig åt mellan olika statistikkällor, exempelvis bonusutbetalningar och sjuklön som finns med i nationalräkenskapernas lönesumma men inte 42SCB, ”Möte i användarrådet för ekonomisk statistik ”, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N 3.2 Tillgänglighet till nationalräkenskaperna SCB gör statistiken tillgänglig på sin webbplats i den så kallade statistikdatabasen, där användarna själva kan välja variabler, tidsperiod och format för uttaget. Möjligheten finns att automatisera uttagen. SCB publicerar också Excel-filer med tabeller som delvis innehåller data som saknas i statistikdatabasen. Utöver dessa kanaler sker varje kvartal mejlutskick till myndigheterna av data i särskilda format, uppställningar och på en detaljnivå som inte finns tillgänglig på SCB:s webbplats. Enligt SCB:s regleringsbrev ska de leverera data från nationalräkenskaperna till KI på den överenskomna detaljnivån och i det format som är anpassat till behov. Samråd ska ske med KI om formerna för dataleveranserna.43 I samband med ENS-omläggningen 2014 bestämdes det hur leveranserna från SCB till KI ska se ut, både innehåll och format. När behov uppstår görs förändringar i dialog mellan SCB och KI.44 Enligt KI:s instruktion ska de i sin tur bistå med utfalls- och prognosdata för deras makroekonomiska verksamhet.45 KI bearbetar nationalräkenskapsdata genom namnsättning av variabler enligt en viss (logisk) princip, skapar nya variabler med delsummor och aggregat samt skapar säsongs- och kalenderjusterade tidsserier där det saknas i SCB:s leverans. Data bearbetas i statistikprogrammet Eviews och sparas i programmets filformat. Förutom att leverera dessa bearbetade utfallsdata till (och ESV) lägger KI upp Eviews-filerna på sin webbplats som en service för andra användare att få utfallet i detta format. 3.2.1 Myndigheterna får utfallsleveranser anpassade efter sina behov , , och får data levererade speciellt anpassade efter de behov myndigheterna har. Det kan handla om data i särskilda format, uppställningar eller på en detaljnivå som inte finns tillgänglig på SCB:s webbplats. KI har en central roll vid myndigheternas utfallsinläsning av produkträkenskaperna. Utfallet levereras av SCB till KI där det bearbetas och läggs på en server som och hämtar utfallet från. får utfallet levererat från SCB i ett särskilt format anpassat till egna system. kompletterar detta med uttag av vissa variabler från (se figur 1). 43Se regeringsbeslut Fi2019/02423/RS. 44Mejl från SCB, . 451 § 9 förordningen (2007:759) med instruktion för . 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utfallsinläsningen av sektorräkenskaperna är inte lika samordnad mellan myndigheterna. KI får merparten av sektorräkenskapernas utfall levererat från SCB. För att få den önskade detaljeringsgraden kompletteras leveransen med enskilda variabler från statistikdatabasen och från Excel-filer i ett särskilt mejlutskick från SCB. ESV och använder filerna i detta mejlutskick för att läsa in utfallet för de offentliga finanserna. kompletterar sin utfallsinläsning med data från KI. får i sin tur sektorräkenskapsutfall från leveransen beskriven ovan och en Excel-fil i ett särskilt mejlutskick från SCB. Figur 1 Distribution av nationalräkenskapernas utfall Anm.: KI bearbetar statistik från hela nationalräkenskaperna för eget bruk och för vidare leverans till och . Statistiken för bland annat de offentliga finanserna skickas direkt från SCB till departementet och ESV. får bearbetade data direkt från SCB, en mindre mängd från KI. Källa: bearbetning av intervju- och enkätsvar. SCB:s särskilda mejlutskick har sin grund i att myndigheterna prognostiserar och redovisar den offentliga förvaltningens finansiella sparande på ett sätt som skiljer sig från den ENS-uppställning av sparandet som SCB (och ) arbetar enligt och publicerar i statistikdatabasen. De inkomst- och utgiftsuppställningar som myndigheterna använder sig av, och som återfinns i mejlutskicken, liknar mer en traditionell resultaträkning.46 46Myndigheternas redovisning av sparandet skiljer sig från SCB:s redovisning även på andra sätt. Ett exempel är att det enligt ENS inte får förekomma negativa skatteinkomster (se bilaga 3). Myndigheterna frångår denna redovisning. menar att deras sätt att redovisa ger en mer rättvisande bild av hur skatteinkomsterna påverkar respektive delsektor. Mejl från företrädare för , . R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N använder sig av den uppställning som visas i den mittersta kolumnen i tabell 3. En inkomst- och utgiftsuppställning gör det lättare för att jämföra poster mellan det finansiella sparandet och saldot på statens budget.47 Notera att denna uppställning följer SCB:s mejlutskick. När redovisar sin prognos på finansiellt sparande skiljer sig såväl aggregeringen som nivåerna något åt jämfört med denna uppställning. KI och ESV använder samma uppställning som för att underlätta jämförelser. ska leverera sin prognos på de offentliga finanserna till () i den inkomst- och utgiftsstruktur som ECB vill ha. Tabell 3 Olika uppställningar av offentlig förvaltnings finansiella sparande, 2018, miljarder kronor Inkomst- och utgiftsstruktur, Inkomst- och utgiftsstruktur, Faktiska sociala avg. Sociala avgifter, netto Sociala avgifter, netto 1Inkl.kapitalförslitning och delar av sociala avgifter. Anm.: Publicerade värden . Källa: SCB. 47Statens budget redovisas utifrån inkomster och utgifter, se budgetlagen (2011:203). 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2.2Ändringar i statistikleveranser utan information i förväg och utfall som behöver hämtas från olika ställen De intervjuade myndigheterna anser att utfallsleveranserna i många avseenden fungerar bra. De synpunkter som framkommit handlar om bristfällig information vid ändringar i leveranserna och att utfall behöver hämtas från olika ställen. Myndigheterna ger den samstämmiga bilden av att det förekommer att det sker ändringar i leveranserna, exempelvis att variabler tillkommer, försvinner eller byter namn, utan att SCB informerar om det innan leverans. KI beskriver att den del av SCB som ansvarar för utfallet av de offentliga finanserna är mycket bra på att i förväg informera om förändringar i leveranserna men för övriga sektorer ges ingen information om förändringar i förväg. Det tar mycket tid att programmera om inläsningssystemen. ESV framför att i den mån det går vore det önskvärt med mer förhandsinformation om förändringar i leveranserna. beskriver att deras utfallsinläsning av de offentliga finanserna skiljer sig åt mellan sektorerna – för kommunsektorn behövs data från KI medan det för staten räcker med enbart SCB:s mejlutskick. Det skulle, enligt , vara en fördel om allt kommer direkt från SCB i det format som varje enhet önskar och att alla beräkningar och kvalitetssäkringar görs KI, som för sektorräkenskapernas del läser in utfallet med data från flera filer, menar också att det vore önskvärt att få alla utfallsdata från samma ställe. De arbetar för att få all statistik i utfallsfilerna från SCB, något som KI uppger inte har varit prioriterat från SCB:s sida. KI menar att det finns många sätt som SCB tar fram utfall på och SCB borde lägga allt utfall via statistikdatabasen. nämner i sin tur att de även hämtar utfall från KI, eftersom de publicerar fler säsongsrensade serier än SCB. används inte som ett forum för enskilda användare att ta upp synpunkter på sina leveranser av data. Användarna i rådet har emellertid, när SCB frågat om önskemål och förbättringsförslag, tagit upp synpunkter liknande de som myndigheterna lyft i intervjuerna: att data levereras på många olika sätt och att minska på användandet av Excel-filer om statistikdatabaserna förbättras Det pågår en utveckling av SCB:s IT-system. När det nya systemet är implementerat planerar SCB att lägga över så mycket data som möjligt istatistikdatabasen och därigenom minska användandet av Excel-filer på webbplatsen.48 48Intervju med företrädare för . R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N 3.3 Tydlighet i informationen 3.3.1 Användarna efterfrågar mer fördjupad information om utfallet För att göra bra prognoser är det centralt att kunna förstå och tolka statistik. Den information SCB ger om nationalräkenskaperna är därför viktig. När ett kvartalsutfall publiceras lägger SCB ut pressmeddelande och fördjupningstexter på sin webbplats.49 Vid publiceringen bjuder SCB även in till seminarier där utfallet presenteras. Alla myndigheterna deltar i möjligaste mån på SCB:s utfallsseminarier och flera nämner specifikt seminarierna som bra tillfällen att få mer information. Myndigheterna efterfrågar emellertid mer information. ESV önskar att SCB på seminarierna är tydligare med hur tillfälligliga effekter påverkar statistiken och med hur stora belopp. På så sätt behöver användarna inte själva uppskatta effekterna och hur de ska justera prognoserna. ESV ser gärna mer jämförelser mellan olika statistikkällor för att kunna tolka skillnader mellan de delar i statistiken som skiljer sig åt. KI menar att det vore nyttigt att kunna ta del av mer detaljerad information än , bland annat för att kunna förhålla sig till om vissa effekter är tillfälliga eller bestående och därmed få så bra precision som möjligt i sina prognoser. Det är i det sammanhanget en nackdel att inte ha tillgång till samma sekretesskyddade uppgifter som SCB. efterfrågar mer resonemang om de fall när utfallet avviker från andra kända indikatorer. De ser också gärna fördjupande resonemang om den avstämning som sker av BNP, innan statistiken publiceras, mellan produktion- och användningssidan. De önskar, liksom KI, också mer information om tillfälliga effekter. vill ha mer information om metodförändringar, även om de är små. De önskar även mer fördjupad information i fördjupningstexterna; är publikationen Statistiskt meddelande och fördjupningstexterna ganska lika. På finns också mer fördjupad information om utfallet50 samt kvalitetsdeklarationer och dokumentation om nationalräkenskapernas innehåll. Kvalitetsdeklarationerna innehåller numera en beskrivning av revideringarna av BNP. noterar dock att det saknas liknande beskrivningar för finansiellt sparande och andra viktiga mått i sektorräkenskaperna.51 49Statistiknyhet samt BNP kvartal. 50På publiceras artiklar som belyser vissa aktuella ämnen. SCB tar även fram publikationerna ekonomi – Statistiskt perspektiv (ges en analys av konjunkturläget i ekonomin där fokus ligger på de senaste kvartalssiffrorna från nationalräkenskaperna och primärstatistiken) och Statistiska meddelanden som redovisar resultatet från de detaljerade årsberäkningarna. Här finns även SCB indikatorer som presenterar och kommenterar den ekonomiska korttidsstatistiken på månadsbasis. 51Se SCB, ”Kvalitetsdeklaration, Nationalräkenskaper, kvartals- och årsberäkningar”, hämtad . 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det är få användare som har synpunkter på informationen om statistikens innehåll och kvalitet. ESV menar att det vore önskvärt att få mer överskådlig information om statistiken på svenska. Bland övriga användare efterfrågas bättre dokumentation av kalenderkorrigering och säsongrensning samt att det finns fler beskrivningar om vad som faktiskt ingår i statistikens olika poster vilket ibland är svårt att få fram ur metoddokumenten. Några av de övriga användarna tar även upp att det kan vara svårt att hitta information på SCB:s webbplats. Det finns exempelvis artiklar i publikationen Ekonomi – Statistiskt Perspektiv som är värdefulla men mycket svåra att hitta. De lyfter också fram att det finns flera olika ingångar och överlappande publikationer och ser gärna att överblickbarheten och sökbarheten förbättras. Flera av de synpunkter som myndigheterna och de övriga användarna har lyft gällande information har också tagits upp i användarrådet.52 Exempelvis att SCB bör bli ännu bättre på att förklara skillnaderna i statistiken när olika statistikkällor visar olika utveckling och mer kommentarer till statistiken. Användarna har även tagit upp att det inte alltid är lätt att hitta på SCB:s webbplats. De efterfrågar bättre överskådlighet av vad som finns på webbplatsen och att det blir lättare för utomstående att hitta kontaktuppgifter till experter. I allmänhet tycks myndigheterna som intervjuats vara nöjda med hur väl nationalräkenskaperna belyser de frågor som är viktiga för deras prognosarbete, det vill säga dess relevans. Vissa av de synpunkter som framkommit har SCB haft kännedom om , bland annat genom användarrådet, och utvecklingsarbeten pågår inom några områden. Myndigheternas önskemål på statistikens innehåll står i vissa fall i konflikt med krav på statistiken. Offentlig konsumtion är ett sådant fall, där SCB efter ett beslut av inte längre får kvalitetsjustera volymutvecklingen. Det ger enligt användarna en felaktig bild vid uppföljningar av finanspolitiken. Enligt SCB är detta inget område som prioriteras av , så ingen förändring är i sikte. En lösning kan vara att ta fram kvalitetsjusterad volymutveckling vid sidan om de ordinarie beräkningarna. Det skulle i så fall kräva att uppgiften prioriterades högre inom SCB. Några variabler i nationalräkenskaperna används inte på grund av att tillförlitligheten inte är tillräckligt hög; i dessa fall har användarna valt att använda annan statistik. 52Prognosmakarnas synpunkter rörande information om nationalräkenskaperna har även tagits upp i användarrådet för kommunikation, se SCB, ”Möte i användarrådet för Kommunikation ”, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N Långa sammanhängande tidsserier efterfrågas av användarna. Långa tidsserier behövs bland annat för att skatta ekonometriska modeller. i nationalräkenskaperna gör användarna var för sig egna beräkningar men önskar att SCB gör länkningarna mellan nya och äldre data som då får en officiell status. Detta är något som hörsammats av SCB och antalet variabler med långa tillbakaskrivningar har ökat successivt. SCB:s presentation av statistiken i statistikdatabasen passar inte alltid användarnas behov, till exempel aggregeringar eller andra skärningar av data. För de offentliga finanserna har SCB specialanpassat tabeller till de olika myndigheterna. Användarna gör i andra fall egna beräkningar eller använder den bearbetade statistiken från KI. Myndigheterna uppger att det vore önskvärt med utfall från samma ställe. Användarna efterfrågar också mer fördjupad information om utfallet, bland annat om tillfälliga eller extraordinära händelser. Detaljerna behövs för att göra bra prognoser. Nationalräkenskapernas kvalitetsdeklaration innehåller numera en beskrivning av revideringarna av BNP. noterar dock att det saknas liknande beskrivningar för finansiellt sparande och andra viktiga mått i sektorräkenskaperna. 32R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 4 Tillförlitligheten i preliminära utfall I detta kapitel studeras revideringarna mellan de preliminära och de definitiva utfallen av nationalräkenskaperna åren 2001–2016. 4.1 Beskrivning av data Data omfattar SCB:s publiceringar av sektorräkenskaperna –2018.53 Publiceringen innehöll den första preliminära beräkningen av och publicerade SCB det definitiva utfallet för . Både preliminära och definitiva utfall finns således tillgängliga för åren 2001–2016. Den totala ekonomin delas upp i sex delsektorer. Offentlig förvaltning består av staten, sociala trygghetsfonder (ålderspensionssystemet) och kommuner (inklusive landsting/regioner). Privat sektor delas upp i bolag (inklusive offentligt ägda bolag) och hushåll (inklusive hushållens icke-vinstdrivande organisationer). De inhemska sektorernas sammantagna transaktioner mot omvärlden redovisas slutligen i en utlandssektor. Från varje publicering beräknas ett tiotal inkomst- och utgiftsposter för varje sektor och år. Sektorernas finansiella sparande är skillnaden mellan dessa inkomster och utgifter. BNP är också möjlig att studera med dessa data. Sektorräkenskaperna innehåller försörjningsbalansens komponenter (konsumtion och investeringar på utgiftssidan och nettoexporten i utlandssektorn) och därmed BNP till marknadspris. Alla data är uttryckta i , löpande priser. Data bearbetas genom att först beräkna två tidsserier för varje delpost, en med preliminärt och en med definitivt utfall.