prop · H70381 · 2020-02-11 00:00:00 — 1.Kommissionen ska fastställa en definition av indikatorn för smart beredskap och en metod för hur den ska beräknas, för att bedöma byggnadens eller byggnadsenhetens förmåga att anpassa sin drift till den boendes behov och till nätets behov och att förbättra sin energieffektivitet och sin övergripande prestanda. Europeiska unionens officiella tidning L 156/91 Indikatorn för smart beredskap ska omfatta komponenter för ökad energibesparing, riktmärkning och flexibilitet, förbättrade funktioner och resurser till följd av mer intelligenta anslutna enheter. Metoden ska ta hänsyn till komponenter såsom smarta mätare, system för fastighetsautomation och fastighets styrning, självreglerande anordningar för inomhustemperatur, inbyggd hushållsteknik, laddningspunkter för elfor don, energilagring och detaljerade funktioner, samt interoperabiliteten mellan dessa komponenter, liksom även nyttan för inomhusklimatet, energieffektiviteten, prestandanivåerna och den flexibilitet som möjliggörs. 2.Metoden ska bygga på tre centrala funktioner som sammanhänger med byggnaden och dess installationssystem, nämligen a)förmågan att bevara byggnadens energiprestanda och drift genom anpassning av energianvändningen, till exempel genom användning av energi från förnybara energikällor, b)förmågan att anpassa driften utgående från den boendes behov, varvid vederbörlig hänsyn ska tas till an vändarvänlighet, upprätthållande av hälsosamma inomhusklimatförhållanden och förmågan att rapportera om energianvändningen, och c)flexibiliteten i en totala elefterfrågan, bland annat dess förmåga att möjliggöra deltagande i aktiv och passiv, liksom också implicit och explicit laststyrning, i förhållande till nätet, till exempel genom flexibilitet och förmåga till belastningsskifte. 3.Metoden får vidare ta hänsyn till a)interoperabiliteten mellan system (smarta mätare, system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning, inbyggd hushållsteknik, självreglerande anordningar för inomhustemperatur inom byggnaden, sensorer för inomhusluftkvalitet och ventilation), och b)den positiva påverkan från befintliga kommunikationsnät, framför allt att det i byggnaderna finns höghastig hetsfärdig fysisk infrastruktur, såsom den frivilliga ”bredbandsfärdigmärkningen”, och att flerfamiljshus är utrustade med en accesspunkt, i enlighet med artikel 8 i och rådets direktiv /61/EU (*). 4.Metoden får inte inverka negativt på befintliga nationella certifieringssystem för energiprestanda och ska bygga vidare på liknande initiativ på nationell nivå, med beaktande av principen om de boendes äganderätt till upp gifterna, uppgiftsskydd, integritet och säkerhet, i överensstämmelse med relevant unionslagstiftning om uppgifts skydd och integritet och med vederbörlig hänsyn till bästa tillgängliga teknik för it-säkerhet. 5.Metoden ska fastställa det lämpligaste formatet för parametrarna för indikatorn för smart beredskap och ska vara enkel, transparent och lättbegriplig för konsumenter, ägare, investerare och aktörer på marknaden för efter frågeflexibilitet. (*)och rådets direktiv /61/EU av om åtgärder för att minska kost naderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation (EUT L 155, 23.5.2014, s. 1).” 3.Bilaga II ska ändras på följande sätt: a)I punkt 1 ska första stycket ersättas med följande: ”De behöriga myndigheterna, eller de organ till vilka de behöriga myndigheterna har delegerat ansvaret för genom förandet av det oberoende kontrollsystemet, ska göra ett slumpvis urval bland alla energicertifikat som utfärdas och kontrollera dessa certifikat. Urvalet ska vara tillräckligt stort för att säkerställa statistiskt signifikanta resultat i fråga om efterlevnaden.” b)Följande punkt ska läggas till: När information läggs till i en databas ska det för övervaknings- och kontrolländamål vara möjligt för nationella myndigheter att identifiera vem som lagt till informationen.” Nya krav på laddinfrastruktur för laddfordon (Rapport 2019:15) I denna rapport lämnar förslag på författningsändringar som föranleds av gjorda ändringar i och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda, här kallat energiprestandadirektivet. I energiprestandadirektivet, artikel 8.2–8.8, har det införts nya bestämmelser om laddinfrastruktur. Begreppet laddinfrastruktur omfattar två olika typer av installationer: dels ledningsinfrastruktur, dvs. kanaler för elektriska kablar, dels laddningspunkter, dvs. den installation som behövs för att fordonet ska kunna laddas. I energiprestandadirektivet ställs långtgående krav på installation av ledningsinfrastruktur vid nybyggnad och större renoveringar. Det ställs också krav, men mer återhållsamma sådana, på installationer av laddningspunkter. Bostadshus kommer till exempel inte få några krav på sådana installationer. De nya kraven ska vara införda i svensk lagstiftning . I ett senare skede, , ställs också retroaktiva krav på laddningspunkter för befintliga byggnader som inte är avsedda för bostäder. Medlemsländerna får själva bestämma kravets omfattning i fråga om lägsta antal laddningspunkter. Detta uppdrag handlar om att införa direktivets krav i svensk lagstiftning och i denna rapport ger förslag på hur svenska byggregler kan kompletteras med krav på laddinfrastruktur för laddfordon. 2019/20:81 Bilaga 2 Förslag på nya krav om laddinfrastruktur Vilka byggnader som omfattas föreslår att alla uppvärmda bostadshus och byggnader som inte är avsedda för bostäder ska omfattas av kraven på laddinfrastruktur. I förslaget ligger att inte implementerar de undantag som energiprestandadirektivet medger i svensk lagstiftning. Gränsen för när en byggnad ska anses vara ett bostadshus eller en byggnad som inte är avsedd för bostäder baseras på vilken verksamhet som upptar den huvudsakliga arean i byggnaden. Bilparkeringens placering i förhållande till byggnaden föreslår att kraven på laddinfrastruktur ska gälla dels för bilparkeringar i byggnaden, dels för bilparkeringar som befinner sig utanför byggnaden på byggnadens tomt. 2019/20:81 Bilaga 2 Krav på installation av ledningsinfrastruktur och laddningspunkter vid ny- och ombyggnad föreslår att krav på laddinfrastruktur ska ställas för byggnader som har mer än tio parkeringsplatser. För bilparkeringar som är belägna inuti byggnader ska kravet gälla dels vid nybyggnad, dels vid sådana ombyggnader som innefattar byggnadens elektriska infrastruktur. För bilparkeringar på tomter till byggnader ska kravet gälla dels vid nybyggnad, dels vid sådana ombyggnader som sker i samband med att ändringsåtgärder vidtas på bilparkeringen. För bostadshus innebär kravet ett krav på ledningsinfrastruktur, dvs. kanaler för elektriska kablar, för varje parkeringsplats. För övriga byggnader innebär kravet ett krav på dels ledningsinfrastruktur för minst en femtedel av parkeringsplatserna, dels minst en laddningspunkt på bilparkeringen. föreslår att en bilparkering för en byggnad som inte är avsedd för bostäder ska ha minst en laddningspunkt installerad , om bilparkeringen har mer än tjugo platser, och om bilparkeringen –är belägen inuti byggnaden, eller –är belägen på tomten till byggnaden. Det kravet ska gälla retroaktivt och ska alltså vara uppfyllt senast den även om det inte görs någon ändring av byggnaden i övrigt. föreslår att kravet på laddinfrastruktur införs som ett tekniskt egenskapskrav i (2010:900), PBL. Reglernas ikraftträdande och tillämpning övergångsbestämmelser kommer att tillämpas för kraven vid ny- och ombyggnad. Det innebär att kraven på laddinfrastruktur kommer att gälla fullt ut för arbeten för vilka ansökan om bygglov eller anmälan lämnas in . föreslår att kraven på laddinfrastruktur ska ingå i det som bedöms av kommunens byggnadsnämnd inför startbeskedet vid ny- och ombyggnad samt att ska utöva tillsyn över att det retroaktiva kravet på laddningspunkt efterlevs. Tekniska krav vid installation av laddinfrastruktur Utöver de författningsförslag som föreslås anser att vissa frågor behöver regleras på myndighetsnivå. föreslår att laddningspunkter ska uppfylla vissa tekniska krav. 2019/20:81 föreslår vidare att laddningspunkter ska förberedas för elmätning Bilaga 2 och debitering av elkostnad. Ledningsinfrastruktur ska utformas på ett sätt som möjliggör dragning av elektriska kablar och installation av laddningspunkter. Dessa krav bör ställas i myndighetsföreskrifter. Konsekvenser och effekter av förslaget Ledningsinfrastruktur skapar de rätta förutsättningarna för en snabb utbyggnad av laddningspunkter om och när det behövs, och enkelt tillgänglig infrastruktur kommer att sänka framtida installationskostnader för laddningspunkter för enskilda fastighetsägare. Författningsförslaget innebär små negativa ekonomiska konsekvenser för fastighetsägare och byggherrar som omfattas av kraven i förslaget. Förslaget får små positiva konsekvenser för byggentreprenörer, laddinfrastrukturbranschen och för konsumenter. Förutsättningarna att nå utsläppsmålen för transportsektorn ökar och förutsättningarna att klara klimatmål och luftkvalitetsmål ökar genom att kraven i viss utsträckning bidrar till att stimulera elektrifiering av transportsektorn. Åtgärder för att förenkla utbyggnaden av laddningspunkter har identifierat tre specifika situationer som kan försvåra en utbyggnad av laddningspunkter: 1.Risk för en boende att bli nekad när man vill installera laddningspunkt. 2.Bilparkeringen förvaltas av en samfällighet. 3.Laddning för hushåll med boendeparkering utanför tomt. kan man förvänta sig att marknaden löser dessa problem efterhand som laddfordon blir vanligare och behov av laddningspunkter uppstår. föreslår att en uppföljning görs för att bedöma om ett marknadsmisslyckande föreligger som kan motivera ytterligare styrmedel. Andra generella hinder för en utbyggnad av laddningspunkter kan vara av teknisk och ekonomisk karaktär till exempel affärsmodeller, befintliga byggnaders standard på elinstallationer eller nätbolagens förmåga att tillhandahålla effekt. Dessa hinder har inte analyserats inom detta uppdrag. Strategier för hållbar stadsplanering gör bedömningen att detta förslag sammantaget harmoniserar med aktuell samhällstrend för mjuk och grön mobilitet samt stadsplanering. Det finns dock två förhållanden som kan lyftas fram: Endast uppvärmda byggnader träffas av kraven. 2019/20:81 Bilaga 2 2.Endast bilparkeringar som är belägna inuti en sådan byggnad eller angränsar fysiskt till byggnaden, träffas av kraven. En trend för att uppmuntra mjuk och grön mobilitet i stadsplaneringen är att planera för gemensamma parkeringshus för de boende i området. I planeringssammanhang brukar det talas om att avståndet till parkeringshuset kan vara så långt att andra mobilitetsåtgärder ges en konkurrensfördel. Parkeringshus, som inte är uppvärmda, kommer inte att omfattas av krav på förberedande installation av laddningspunkter vilket innebär att framtida installationer av laddningspunkter i sådana byggnader inte kommer till stånd i den omfattning som annars skulle ha skett. 2019/20:81 Bilaga 3 Förslag till lag om ändring i (2010:900) Enligt beslut föreskrivs i fråga om (2010:900) att 8 kap. 4 § och 16 kap. 2 § ska ha följande lydelse. Ett byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om 1.bärförmåga, stadga och beständighet, 2.säkerhet i händelse av brand, 3.skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön, 4.säkerhet vid användning, 5.skydd mot buller, 6.energihushållning och värmeisolering, 7.lämplighet för det avsedda ändamålet, 8.tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, 9. hushållning med vatten och 10. bredbandsanslutning. 10. bredbandsanslutning, och Vad som krävs för att ett byggnadsverk ska anses uppfylla första stycket framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 2 §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.att det som gäller i fråga om en byggnad i 8 kap. 1 och 2 §§ ska tillämpas också på en annan anläggning än en byggnad, 2.att det som gäller i fråga om en byggnad i 8 kap. 1 § 2 ska tillämpas också på skyltar och ljusanordningar, 3.vad som krävs för att ett byggnadsverk, skyltar och ljusanordningar ska anses uppfylla kraven i 8 kap. 1 och 4 §§, 4. att vissa krav trots 8 kap. 2 och 4. att vissa krav trots 8 kap. 2 och 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. 7 och 8 §§ alltid ska uppfyllas vid 7 och 8 §§ alltid ska uppfyllas vid nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad, och annan ändring av en byggnad, 5. att vissa krav trots 8 kap. 2 och 5. att vissa krav trots 8 kap. 2 och 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. 7 och 8 §§ inte behöver uppfyllas 7 och 8 §§ inte behöver uppfyllas vid nybyggnad, ombyggnad vid nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad. annan ändring av en byggnad, och 2019/20:81 Bilaga 3 6. att krav enligt 8 kap. 4 § första stycket 11 på andra byggnader än bostadshus trots 8 kap. 2 och 5 §§ alltid ska uppfyllas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för åtgärder som kräver bygglov om ansökan om bygglov har gjorts före och för åtgärder som kräver anmälan enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 § om sådan anmälan har gjorts . 2019/20:81 Bilaga 4 Följande remissinstanser har lämnat remissvar över rapporten krav på laddinfrastruktur för laddfordon: 2030-sekretariatet, BIL , , Bostadsrätterna, Byggherrarna, , El- säkerhetsverket, Energiföretagen , , , , , , , , , , kommun, , kommun, Powercircle, , , M , SIS, , , , , allmännytta (tidigare ), Kommuner och Regioner (SKR, tidigare SKL), , Trafikanalys, , Transportstyrelsen, kommun, och . Remissvar har därutöver lämnats av brandförsvar, Sö- dertörns brandförsvarsförbund, , och . Följande remissinstanser har inte lämnat remissvar eller har avstått från att yttra sig: kommun, Byggmaterialindustrierna, , och , Energieffektiviseringsföretagen EEF, Energikontoren , , , Föreningen och byggnadsnämndssekreterare, FSBS, Föreningen , , Företagarna, bilister, , , , kommun, , , , , , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, Projektengagemang, , , SBR Byggingenjörer, , , , , , , Svepark, , SBC, Byggindustrier, , , , , kommun, Världsnaturfonden WWF, kommun, kommun, och kommun. 2019/20:81 Bilaga 5 Sammanfattning av och Inspektion av uppvärmningssystem och luftkonditioneringssystem (Rapport 2019:16) Denna rapport redovisar resultatet av ett regeringsuppdrag till och rörande inspektion av uppvärmningssystem och luftkonditioneringssystem i enlighet med och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda, nedan kallat energiprestandadirektivet eller EPBD. I rapporten ges förslag på ändringar i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader, förordningen (2006:1592) om energideklaration för byggnader, (2010:900), PBL, samt plan- och byggförordningen (2011:338), PBF. I rapporten föreslås att krav på inspektion av uppvärmningssystem och luftkonditioneringssystem införs för de byggnader där systemens nominella effekt överstiger . Kravet införs i lagen om energideklaration för byggnader. För byggnader som omfattas av krav på energideklaration ska inspektionerna redovisas i energideklarationen. För byggnader som inte energideklareras ska inspektionerna redovisas i ett särskilt protokoll som ska inges till . Dessa nya regler föreslås träda i kraft . Inspektion omfattar enligt energiprestandadirektivet värmegeneratorn (fjärrvärmecentralen i byggnaden, värmepump osv) och efterföljande distributionssystem för uppvärmning och kyla samt ventilation om det är kombinerat med uppvärmningen eller kylan. Här ingår bedömning av värmegeneratorns storlek i förhållande till behovet, system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning, rörledningar, pumpar, isolering, ventiler m.m. och ligger till grund för åtgärdsförslag. Krav på system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning i alla byggnader som inte är bostäder och som har en nominell effekt över föreslås införas i PBF. Systemen ska ha funktioner för övervakning, identifiering av avvikelser och förbättringsmöjligheter och kommunikation. Kravet ska börja gälla och ska då gälla retroaktivt, dvs. inte endast vid nybyggnad och ändring. Byggnader som har system för fastighetsstyrning och fastighetsautomation enligt dessa nya krav undantas från det ovan beskrivna inspektionskravet. Detsamma gäller under vissa förhållanden för byggnader som inte omfattas av krav på system för fastighetsstyrning och fastighetsautomation men som ändå utrustas med ett sådant system. Undantag från kravet på inspektion gäller även för byggnader som omfattas av avtal om garanterad energiprestanda eller energieffektivisering. Tekniska specifikationer föreslås bli införda i föreskrifter. 2019/20:81 Bilaga 6 Förslag till lag om ändring i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader Enligt beslut föreskrivs i fråga om lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader dels att 12, 15 och 16 §§ och rubriken närmast före 15 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 10 och 11 §§ och närmast före 11 § en ny rubrik av följande lydelse. Om det i en byggnad finns ett uppvärmningssystem eller ett kombinerat rumsuppvärmnings- och ventilationssystem med en nominell effekt på rumsuppvärmning på över ska energideklarationen innehålla 1.en bedömning av värmegeneratorns verkningsgrad och storlek i förhållande till byggnadens uppvärmningsbehov, och 2.rekommendationer om kostnadseffektiva förbättringar av systemets energiprestanda. Om det i en byggnad finns ett luftkonditioneringssystem eller ett kombinerat luftkonditionerings- och ventilationssystem med en nominell effekt på över ska energideklarationen innehålla 1.en bedömning av luftkonditioneringens verkningsgrad och storlek iförhållande till byggnadens kylbehov, och 2.rekommendationer om kostnadseffektiva förbättringar av systemets energiprestanda. En bedömning enligt första och andra styckena behöver inte omfatta värmegeneratorns eller luftkonditioneringssystemets storlek om systemet i fråga inte har ändrats sedan en bedömning enligt dessa stycken senast gjordes. Den som enligt 4, 5, 6 eller 11 § ska se till att det finns en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll för byggnaden ska utse en oberoende expert som1. gör en besiktning enligt 8 eller11 §,2. upprättar en energideklaration eller ett besiktningsprotokoll, och3. för över energideklarationen eller besiktningsprotokollet elektroniskt till . 2019/20:81 Bilaga 6 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om tillämpning av kraven i första och andra stycket samt om undantag från kraven i första och andra stycket. Besiktning av uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem i vissa fall Om en byggnad inte ska energideklareras enligt 5 eller 7 § denna lag, men det finns ett sådant system i byggnaden som anges i 10 §, ska byggnadens ägare se till att systemet regelbundet besiktigas på det sätt som behövs för de uppgifter som anges i 10 § första och andra stycket och att sådana uppgifter antecknas i ett besiktningsprotokoll. Vid besiktning enligt första stycket behöver bedömningen inte omfatta värmegeneratorns eller luftkonditioneringssystemets storlek om systemet i fråga inte har ändrats sedan en besiktning enligt första stycket senast gjordes. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela närmare föreskrifter om besiktningsintervall, om besiktningens omfattning, om vilka uppgifter som ska lämnas i besiktningsprotokollet och om undantag från skyldigheterna i första stycket. Den som enligt 4, 5 eller 6 § ska se till att det finns en energideklaration upprättad för byggnaden ska utse en oberoende expert som 1. gör en besiktning enligt 8 §, 2. upprättar en energideklaration, och 3. för över energideklarationen elektroniskt till . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka krav på sakkunskap och oberoende som ska ställas på en oberoende expert. För elektronisk överföring enligt 12 § första stycket 3 krävs behörighet. Sådan behörighet beslutas av . Ett beslut om behörighet förut- sätter att kraven på sakkunskap som avses i 12 § andra stycket är uppfyllda. Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om elektro- meddela föreskrifter om elektro- nisk överföring av energideklara- nisk överföring av energideklara- tioner och om behörighet enligt samt om behörighet enligt första ska föra ett register ska föra ett register över de energideklarationer och be- har lämnats till verket enligt 15 §. siktningsprotokoll som har lämnats till verket enligt 15 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För byggnader som omfattas av kraven i 11 § vid lagens ikraftträdande ska den första besiktningen genomföras och besiktningsprotokollet överföras till enligt 12 § . 2019/20:81 Bilaga 6 Förslag till lag om ändring i (2010:900) Enligt beslut föreskrivs i fråga om (2010:900) att 8 kap. 4 § och 16 kap. 2 § ska ha följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.att det som gäller i fråga om en byggnad i 8 kap. 1 och 2 §§ ska tillämpas också på en annan anläggning än en byggnad, 2.att det som gäller i fråga om en byggnad i 8 kap. 1 § 2 ska tillämpas också på skyltar och ljusanordningar, 3.vad som krävs för att ett byggnadsverk, skyltar och ljusanordningar ska anses uppfylla kraven i 8 kap. 1 och 4 §§, 4. att vissa krav trots 8 kap. 2 och 4. att vissa krav trots 8 kap. 2 och 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. 7 och 8 §§ alltid ska uppfyllas vid 7 och 8 §§ alltid ska uppfyllas vid annan ändring av en byggnad, och annan ändring av en byggnad, 5. att vissa krav trots 8 kap. 2 och 5. att vissa krav trots 8 kap. 2 och 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. 7 och 8 §§ inte behöver uppfyllas 7 och 8 §§ inte behöver uppfyllas vid nybyggnad, ombyggnad vid nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad. annan ändring av en byggnad, och 6. att krav enligt 8 kap. 4 § första stycket 6 på andra byggnader än bostadshus rörande system för hetsstyrning trots 8 kap. 2 och 5 §§ alltid ska uppfyllas. Denna lag träder i kraft . 2019/20:81 Bilaga 7 Följande remissinstanser har lämnat remissvar över rapporten av uppvärmningssystem och luftkonditioneringssystem: , Energiföretagen , , , Fastighetsägarna , , , , Installatörsföretagen, kommun, , kommun, , , kommun, , Sala kommun, , kommun, , Styrelsen för teknisk ackreditering och kontroll (Swedac), Svensk Ventilation, , allmännytta (tidigare ), Kommuner och Regioner (SKR, tidigare SKL), konsumenter, Teknikföretagen och . Remissvar har därutöver lämnats av Byggherrarna, , och Skogsindustrierna. Följande remissinstanser har inte lämnat remissvar eller har avstått från att yttra sig: , kommun, Bostadsrätterna, Byggmaterialindustrierna, , , Energi- och miljötekniska föreningen, Energieffektiviseringsföretagen, EEF, Energi- Rådgivarna, för Energieffektivt byggande, , Funktionskontrollanterna i , Funkis, Föreningen , , kommun, , , , kommun, kommun, kommun, INCERT, kommun, , Konsumenternas energimarknadsbyrå, , , kommun, , kommun, SBR – Svenska Byggingenjörer, kommun, kommun, kommun, Exergi, , Sveby, , , Svenskt näringsliv, byggindustrier, Sveriges energiföreningars riksorganisation (SERO), konsumenter, , , Swedisol, kommun, , kommun, kommun, Världsnaturfonden WWF, ÅF och kommun. 2019/20:81 Bilaga 8 Förslag till lag om ändring i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader Härigenom föreskrivs1 i fråga om lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader dels att 3, 9, 12, 15 och 16 §§ och rubriken närmast före 15 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 8 a och 10 §§, och närmast före 8 a och 10 §§ nya rubriker av följande lydelse. I denna lag avses med energiprestanda: den mängd