prop · H703132 · 2020-03-19 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Med hänsyn till spridningen av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 är det av stor betydelse att åtgärder snabbt vidtas för att dämpa effekterna av viruset för företag och Det nya systemet för stöd vid korttidsarbete bör därför Prop. 2019/20:132 införas så snabbt som möjligt. Regeringen föreslår därför ett ikraftträdande och att bestämmelserna ska tillämpas med retroaktiv verkan . ställer sig bakom förslaget. En förutsättning för stöd vid korttidsarbete är att löne- och arbetstidssänkningarna har stöd i avtal (15 och 16 §§ lagen om stöd vid korttidsarbete). Införandet av korttidsarbete förutsätter således att arbetstagare och arbetsgivare är överens om att åtgärden är lämplig för att möta en tillfällig och allvarlig ekonomisk svårighet. Korttidsarbete utgör vidare en förmån för såväl arbetsgivare som arbetstagare. Arbetstagaren får visserligen gå ner i lön men detta kompenseras av en proportionerligt större arbetstidsminskning. Arbetsgivaren mottar stöd direkt från staten. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är motiverat att låta de nya bestämmelserna tillämpas med retroaktiv verkan . Behovet av övergångsbestämmelser behandlas under avsnitt 5.7. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. anser att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen om konsekvensutredning vid regelgivning. De offentligfinansiella effekterna beräknas i enlighet med beräkningskonventioner. Beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer och utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av de föreslagna förändringarna. Antagandet om oförändrat beteende ger en god uppskattning av åtgärdernas effekt på kort och medellång sikt. På och för att bedöma andra effekter än de offentligfinansiella effekterna kan ett mer dynamiskt synsätt behöva användas. 5.15.1 Syfte och alternativa lösningar För att svensk industri och andra exportberoende näringar ska kunna öka tillväxten och produktiviteten på är det viktigt att svenska arbetsgivare har god omställningsförmåga. system för korttidsarbete erbjuder inte svenska arbetsgivare samma omställningsförmåga och villkor vid tillfälliga svårigheter jämfört med arbetsgivare i viktiga konkurrentländer. Detta eftersom det befintliga svenska systemet för korttidsarbete – till skillnad från systemen i viktiga konkurrentländer – förutsätter en aktivering av regeringen vilket endast kan ske vid synnerligen allvarliga konjunkturlägen. Det nya systemet för stöd vid korttidsarbete som föreslås är permanent och öppet, vilket innebär att stöd kan lämnas utan aktivering och utan hänsyn till det allmänna Syftet med det nya systemet för stöd är främst att utjämna den konkurrensnackdel som funnits för svenska arbetsgivare. 2019/20:132 syfte är att göra mer attraktivt för investeringar genom att förbättra villkoren för arbetsgivare samt minska riskerna för arbetslöshet bland anställda. Ett alternativ till den föreslagna lösningen hade varit att göra det befintliga systemet för stöd mer generöst och tillgängligt. Detta hade kunnat ske genom att höja ersättningsnivåer eller att ändra villkoren för aktivering så att aktivering kan ske redan vid mindre allvarliga konjunkturlägen. Dessa lösningar hade visserligen inneburit att det svenska systemet gjordes mer konkurrenskraftigt på så sätt att det blir mer attraktivt för arbetsgivare att ansöka om stöd och att detta kan ske i fler situationer . Dessa justeringar hade emellertid inte adresserat den grundläggande skillnaden i villkor för svenska arbetsgivare och arbetsgivare i viktiga konkurrentländer. Nämligen att de senare kan få stöd med hänsyn till förhållanden hos den enskilda arbetsgivaren, oberoende av det allmänna konjunkturläget och aktivering av regeringen. För att uppnå detta måste det införas ett öppet och permanent system. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att de alternativa lösningarna är mindre lämpliga för att uppnå det angivna syftet. Tabell 5.1 redovisar den beräknade offentligfinansiella kostnaden för förslaget om ett konkurrenskraftigare system för stöd vid korttidsarbete. Utgifterna kommer att belasta budgetens utgiftssida. Offentligfinansiell effekt för stöd vid korttidsarbete Miljarder kronor, fasta priser och baser -2,42 -0,35 -0,35 -0,35 Källa: Egna beräkningar. Utredningen uppskattar att statens kostnader för stödet på (den varaktiga kostnaden) i genomsnitt kommer att uppgå till 300–600 miljoner Det bör ses som den uppskattade kostnaden vid balanserad konjunktur, dvs. när ekonomin varken befinner sig i hög- eller Vid en lågkonjunktur kommer enligt utredningen kostnaderna öka, medan en högkonjunktur medför minskade kostnader. Utredningen bedömer även att statens kostnader kommer att vara relativt låga då stödet införs. Efter hand när stödet blir mer etablerat kommer kostnaden att öka mot den långsiktiga kostnaden. Arbetsförmedlingen och anser att utredningens kostnads- beräkningar är bristfälliga. Rimligheten är enligt svår att bedöma eftersom referenser saknas. anser att en grov kostnadsberäkning med hjälp av siffror från andra länder med liknande stöd kan vara lämplig. I linje med förslag används det tyska stödet vid korttidsarbete av ekonomiska skäl (Kurzarbeitergeld konjunkturell) som riktmärke för att beräkna den förväntade direkta kostnaden för det svenska Det tyska systemet utgjorde ett viktigt riktmärke för utredningens Prop. 2019/20:132 arbete och villkoren i det tyska systemet liknar dem i det nuvarande För att uppskatta antalet berörda arbetstagare i används i ett första steg uppgifter om antalet personer i det tyska systemet för perioden –2018.14 utesluts dock på grund av den då rådande finanskrisen. var i genomsnitt 1,1 miljoner tyska arbetstagare i korttidsarbete , vilket utgör extraordinärt höga siffor jämfört med övriga år. Vid motsvarande ekonomiska situation på den svenska arbetsmarknaden bedöms att det nuvarande stödsystemet för korttidsarbete skulle aktiveras av regeringen och därmed bära majoriteten av kostnaden för stöd vid korttidsarbete. Med 2009 exkluderat uppgår det genomsnittliga antalet tyska arbetstagare i korttidsarbete till 85 626 personer . Baserat på skillnader i antal arbetade timmar på årsbasis utgör storleken på den svenska arbetsmarknaden av den tyska arbetsmarknaden. Det innebär att antalet tyska arbetstagare i korttidsarbete skulle motsvara 11 295 personer i genomsnitt i . I används korttidsarbete framför allt inom tillverkningsindustrin15 (se Crimmann m.fl., 2010)16, och enligt utredningen bedöms det även bli fallet i . Då tillverkningsindustrin i står för en större andel av den totala sysselsättningen än i , behöver siffran för justeras ned. Andelen av det totala antalet sysselsatta i svensk tillverkningsindustri utgör av motsvarande andel i . Det uppskattade antalet personer för minskas därför i motsvarande grad till 7 455 personer i genomsnitt (av 11 295 personer). I propositionen om införandet av det nuvarande systemet för stöd vid korttidsarbete (prop. 2013/14:1) samt i utredningens betänkande görs följande antaganden om fördelningen av arbetstidsminskning på de tre fasta nivåerna 20, . Av berörda arbetstagare antogs att skulle komma att omfattas av den första nivån (20 procents 13 Det tyska systemet riktar sig till företag med tillfälliga ekonomiska svårigheter. Som godtagbara ekonomiska skäl räknas generella ekonomiska förändringar eller externa produktionsstörningar. Systemet är permanent och används både vid ekonomiska kriser och vid mer normala ekonomiska förhållandet. Dock har systemet historiskt justerats för att bli mer förmånligt under ekonomiska kriser, något som t.ex. skedde i samband med den senaste finanskrisen. Det kan därmed ses som en kombination av det nuvarande svenska stödet vid djupa ekonomiska kriser samt det nu föreslagna stödet som ska gälla vid normala konjunkturcykler. Det tyska systemet medger i normalfallet stöd . Vid exceptionella händelser för specifika industrier eller regioner kan tiden förlängas . Vid exceptionellt djupa lågkonjunkturer kan tiden förlängas till . Vid en arbetstidsförkortning på innebär det svenska systemet en större kostnadsavlyftning för arbetsgivaren jämfört med det tyska. Vid minskningar på innebär dock det tyska systemet en större kostnadsavlyftning för arbetsgivaren. För arbetstagarna är subventionen approximativt likvärdig i de två systemen. 14 Uppgifter från nedladdade . 15 Med tillverkningsindustrin avses genomgående tillverkning- och utvinningsindustrin samt byggverksamhet. Även jordbruk, skogsbruk och fiske är inkluderat; dessa utgör dock försumbara andelar i både och . 16 Crimmann, A, F Weisner & L (2010), ”The German Work-Sharing Scheme: for the Crisis”, Conditions of Work and Employment Series No. 2019/20:132 arbetstidsminskning), av den andra nivån och av den tredje nivån. Den genomsnittliga arbetstidsminskningen blir då 27 procent.17 Baserat på mikrodata från Fasit18 uppgår den för kostnadsberäkningen relevanta genomsnittliga månadslönen till . Denna genomsnittslön är baserad på att inkomsttaket för stödet bestäms till , i enlighet med utredningens förslag.19 Givet bedömningarna om antalet personer i korttidsarbete, fördelning av arbetstidsförkortningen enligt tidigare antaganden, samt beräknad genomsnittslön, uppgår den varaktiga kostnaden för stödet till . står staten för tre fjärdedelar av kostnaden i stället för en tredjedel. Med anledning av den påtagligt högre subventionsgraden bedöms den genomsnittliga arbetstidsminskningen bli högre än vad som antas i beräkningen av den varaktiga kostnaden. Följande antaganden om fördelningen av arbetstidsminskning på de tre fasta nivåerna 20, görs . Av berörda arbetstagare antas att kommer att omfattas av den första nivån (20 procents arbetstidsminskning), av den andra nivån och av den tredje nivån. Den genomsnittliga arbetstidsminskningen blir då . Till följd av spridningen av det nya coronaviruset förväntas även fler personer än normalt befinna sig i korttidsarbete. Givet ett BNP- gap på -, en bedömning med mycket stor osäkerhet, ger en jämförelse med att dubbelt så många som normalt kommer att återfinnas i korttidsarbete. Det tyska systemet är inte lika generöst mot arbetstagare och arbetsgivare som det svenska systemet , så antalet personer kan bli högre i . är systemet nytt och viss infasning är rimlig. En samlad bedömning är därför att dubbelt så många personer som normalt återfinns i korttidsarbete. Det resulterar i en kostnad för stödet på 2,42 miljarder . Givet det snabbt föränderliga ekonomiska läget är detta dock en siffra med omfattande osäkerhet. Till detta tillkommer att det finns möjlighet att avtala om korttidsarbete under uppsägningstid, vilket ytterligare försvårar bedömningen av förslagets offentligfinansiella kostnad. betonar att kostnadsberäkningarna av naturliga skäl är mycket osäkra. Det beror på att den uppkomna situationen med COVID-19 är unik i sitt slag och det därför är svårt att dra lärdomar av historiskt användande av korttidsarbete. bedömning är att det finns en betydande uppåtrisk på det kostnadsbelopp som regeringen anger. De årliga kostnaderna sammanfattas i tabell 6.1. I beräkningarna beaktas att kostnaden utgör en effekt , samt Den genomsnittliga arbetstidsförkortningen i det tyska systemet uppgår till . Fasit 2017 v3, med prognos . I det nuvarande systemet finns ett inkomsttak på . Taket innebär att om en arbetstagare som har en månadslön som överstiger omfattas av korttidsarbete så beräknas det statliga stödet på , vilket innebär att staten i sådana situationer lämnar stöd med mindre än en tredjedel av kostnaden för korttidsarbete. föreslår att detta tak höjs till . Taket regleras i förordning. att statens står för tre fjärdedelar av kostnaden vid korttidsarbete under Prop. 2019/20:132 2020 för att därefter stå för en tredjedel av kostnaden. Enligt beräkningskonventioner beaktas generellt endast statiska och partiella effekter i budgetberäkningar. Det vill säga, beräkningarna beaktar inte hur bl.a. utbud och efterfrågan på arbetskraft samt nivån på arbetslöshet förväntas påverkas med kontra utan ett infört stöd vid korttidsarbete. Som påpekas av kan det dock vara relevant att diskutera och försöka beräkna hur införandet av stödet indirekt påverkar utbetalningar av arbetslösersättning samt därigenom även intäkter av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter, för att på så sätt få en mer heltäckande bild av hur de den offentliga sektorn påverkas av förslaget. Det kräver dock antaganden om kontrafaktiska utfall, dvs. antaganden om individers utfall på arbetsmarknaden med kontra utan ett nytt stöd vid korttidsarbete, vilket är behäftat med betydande svårigheter och osäkerhet. Anta som ett första extremfall att ingen av de berörda arbetstagarna i avsaknad av stöd skulle sakna anställning i ordinarie omfattning. Ett sådant utfall kan bero på omfattande dödviktseffekter (att personerna hade behållit sina nuvarande jobb även i avsaknad av stöd). De föreslagna relativt strikta kriterierna för att erhålla stöd vid korttidsarbete förväntas dock leda till begränsade dödviktseffekter. Det bedöms därför troligare att hänföra en sådan effekt till att varslade personer kan erhålla en ny ekvivalent anställning utan någon mellanliggande period av arbetslöshet. Givet detta scenario – att ingen blir arbetslös i avsaknad av stödet – ökar kostnaden med de minskade intäkterna av inkomstskatter och arbetsgivaravgifter som härrör till den del av kostnaden (löneminskningen) som bärs av arbetstagaren. Sammantaget beräknas detta första extremfall innebära en ökning av den varaktiga kostnaden med . Anta däremot, som ett andra extremfall, att avsaknaden av stöd vid korttidsarbete i stället skulle resultera i en ökad arbetslöshetsnivå ekvivalent med antalet heltidspersoner som en given månad får stöd för korttidsarbete.20 Som exempel, fem heltidsarbetande personer med 20 procents arbetstidsförkortning motsvarar därmed en arbetslös person som arbetade heltid. Det utbetalda korttidsstödet utgör då en fullständig ersättning för arbetslöshetsersättningen. Arbetstidsminskningen motsvarar därmed fullt ut minskade utbetalningar av arbetslöshetsersättning. Att stödet betalas ut bedöms i detta fall även innebära en indirekt intäkt av arbetsgivaravgifter och inkomstskatter på den del av nedsättningen som bekostas av staten och arbetsgivaren.21 Givet dessa antaganden beräknas den varaktiga kostnaden i det andra extremfallet totalt minska med . 20 Här antas att inflödet och utflödet till arbetslöshet balanserar varandra på ett sådant sätt att den varaktiga ökningen av arbetslöshetsnivån motsvaras av antalet heltidsekvivalent sysselsatta personer i korttidsarbete en given månad. 21 Här görs följande antaganden: Det är behäftat med kostnader för arbetsgivaren att varsla och säga upp personal, och därefter nyrekrytera när ekonomin blir bättre. Arbetsgivaren är därför beredd att betala en del av kostnaden för nedsättningen eftersom minst motsvarande kostnad skulle påföras vid ökad personalomsättning, förknippas med uppsägningar. 2019/20:132 Utifrån ovanstående beräkningar, baserat på de två extremfallen, följer att de kontrafaktiska effekterna summerar till noll om i genomsnitt av arbetstidsförkortningen en given månad i stället skulle realiseras som arbetslöshet. Hur nära detta ligger den verkliga siffran är mycket osäkert. Relevanta empiriska studier uppvisar stor variation i sina resultat, se sammanställning och diskussion i (2009)22. Bland annat därför att andelen som blir arbetslösa till följd av uppsägningar och arbetslöshetens varaktighet påverkas av faktorer som konjunkturens utveckling, bransch, egenskapen hos dem som varslas, huruvida samhället går in med olika former av stödinsatser eller arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt socialförsäkringssystemens utformning. Dessa faktorer har också förändrats , vilket ytterligare ökar osäkerheten om vilken siffra som är mest relevant . Resonemang och modeller baserade på ekonomisk teori implicerar såväl positiva som negativa effekter på den varaktiga sysselsättningen av att införa stöd vid korttidsarbete (se Cahuc m.fl. (2014)23 och Cahuc (2019)24 för detaljerade redogörelser). Exempel på positiva teoretiska effekter av att införa korttidsarbete är att stödet bidrar till att öka den genomsnittliga längden på en given anställning. Enligt grundläggande s.k. sök- och matchningsmodeller inom nationalekonomi, se t.ex. Cahuc m.fl. (2014), förknippas detta i normalfallet med lägre arbetslöshet och högre sysselsättning i ekonomin till följd av att det blir mer lönsamt för företag att öppna jobbvakanser, dvs. aktivt söka efter ny personal att anställa. Denna effekt relaterar till delar av syftet med att införa ett nytt system för stöd vid korttidsarbete, nämligen att göra det mer attraktivt för multinationella företag att förlägga verksamheter och rekrytera personal i . Med korttidsarbete undviker vidare ett antal personer de perioder av arbetslöshet som riskerar att följa på uppsägningar. En omfattande forskning visar på genomsnittliga negativa framtida sysselsättningseffekter för personer som drabbas av sådan arbetslöshet (, 2009). I lågkonjunktur kan stödet därför potentiellt bidra till att minska risken för s.k. persistens i arbetslösheten, dvs. att en konjunkturell uppgång i arbetslösheten också kan leda till en varaktigt högre arbetslöshet. Men även vid balanserad konjunktur kan förslaget ha positiva effekter på arbetsutbudet. Enligt (2009) är äldre personer överrepresenterade bland dem som blir uppsagda i samband med varsel, och en relativt vanlig följd är då att individen går i någon form av pension. Med stöd vid korttidsarbete kan detta minska och därmed bidra till att hålla uppe arbetsutbudet bland äldre personer, vilket har en positiv effekt på den varaktiga sysselsättningen. Risken för negativa sysselsättningseffekter , A-C (2009), ”Konsekvenser av varsel och uppsägningar”; Arbetsförmedlingen Working Paper 2009:3. Cahuc, P, S Carcillo & A Zylberberg (2014), Labor Economics, . Cahuc, P (2019), ”Short-Time Work Compensation Schemes and Employment”, World of Labor 2019: 11 v2. genom minskad efterfrågan på regionala varor och tjänster minskar också Prop. 2019/20:132 med möjlighet till korttidsarbete. Exempel på negativa effekter är att stödet kan göra det svårare för personer med svagare ställning på arbetsmarknaden att erhålla sysselsättning eftersom det gynnar personer med mer permanent anställning framför andra grupper på arbetsmarknaden. Det riskerar leda till ökad utslagning från arbetsmarknaden av svaga grupper, vilket i sin tur medför ett minskat arbetsutbud och lägre varaktig sysselsättning i ekonomin som helhet. Det förhållandet att stödet framför allt gynnar arbetsmarknadens ”insiders”, dvs. personer med både stark ställning på arbetsmarknaden och med stort inflytande på lönesättningen, riskerar även medföra negativa effekter på lönebildningen. Detta då insiders minskade risk för arbetslöshet förväntas leda till högre lönekrav i ekonomin som helhet, vilket resulterar i lägre varaktig sysselsättning och högre jämviktsarbetslöshet. Stöd vid korttidsarbete kan vidare försvåra för expansiva företag att finna kvalificerad arbetskraft, då dessa kan vara ”inlåsta” i företag med stöd för korttidsarbete. Vetskapen om att det finns möjlighet till framtida korttidsarbete bör även generellt minska incitamenten för anställda i mindre expansiva företag att proaktivt söka anställning i mer expansiva företag, för att på så sätt minska risken för framtida arbetslöshet. Denna minskade rörlighet på arbetsmarknaden innebär ökade kostnader för företag att öppna jobbvakanser (rekrytera ny personal). Enligt sök- och matchningsmodeller bidrar detta till lägre varaktig sysselsättning och högre arbetslöshet i ekonomin som helhet. Empirisk forskning kring effekterna av korttidsarbete fokuserar nästan uteslutande på användandet under ekonomiska kriser, och då framför allt under den senaste finanskrisen. Forskningsgenomgången i Cahuc (2019) indikerar att korttidsarbete som används vid kriser troligtvis inte har någon varaktig effekt på sysselsättning och arbetslöshet, men att fördelaktiga effekter inte helt kan uteslutas. Med aktuellt förslag kommer korttidsarbete dock även att kunna användas vid normala konjunktursvängningar. En samlad bedömning, utifrån ovanstående diskussion, är att förslaget att införa ett öppet och permanent system för stöd vid korttidsarbete innebär försumbara effekter på den varaktiga sysselsättningen, antalet arbetade timmar och arbetslösheten. Det är en bedömning med betydande osäkerhet, eftersom det saknas relevanta empiriska undersökningar som relaterar till användandet av korttidsarbete under hela konjunkturcykeln. Mer tydligt från forskningen är att system för korttidsarbete generellt förväntas bidra till att jämna ut variationer i aggregerad arbetslöshet och sysselsättning . 5.15.4 Effekter för företagen Företag med tillfälliga ekonomiska svårigheter som uppfyller kraven för stöd vid korttidsarbete förväntas gynnas av förslaget. kommer kunna hantera exogena och tillfälliga efterfrågesvängningar och störningar i verksamheten utan att behöva säga upp personal. är öppet för alla typer av företag och branscher. är det känt att anställningsförhållanden varierar mellan olika branscher. 2019/20:132 avtal om arbetstidsförkortning varit vanligast inom industrin. Det är därför troligt att förslaget framför allt gynnar industriföretag. Potentiellt kan expansiva företag, branscher och regioner missgynnas av förslaget. Även konkurrerande företag som inte söker stöd kan möjligen missgynnas. Som diskuteras ovan kan förslaget innebära inlåsningseffekter av personer med eftertraktade kompetenser. En sådan inlåsning försvårar nyrekryteringar för växande företag. Stöd enligt det nya systemet för stöd vid korttidsarbete ska endast lämnas i särskilda fall. Det är arbetsgivarna som genom en välmotiverad ansökan och underlag ska visa att förutsättningarna för stöd är uppfyllda. Vid behov ska arbetsgivaren kunna redovisa ytterligare underlag som efterfrågas vid prövningen av ansökan. Förfarandet innebär också att arbetsgivarna i ansökan ska redovisa förhållandevis detaljerade uppgifter om arbetstagare, anställningar och arbetade timmar m.m. I samband med avstämning ska den faktiska tillämpningen av arbetstids- och löneminskningar redovisas på samma detaljnivå. Detta innebär i sig en viss administrativ börda för arbetsgivarna. är det rimligt att anta att ett företag som ställs inför en oväntad situation med ett kraftigt fall i efterfrågan eller orderingång för sin egen del arbetar aktivt med ekonomiska analyser av företagets situation. Det bidrar till att begränsa den tillkommande administrativa bördan. Arbetsinsatsen som föranleds av en ansökan om korttidsarbete bör även ställas mot den arbetsinsats som kan förväntas uppkomma vid rimliga alternativ till korttidsarbete, främst varsel. Det är därför inte uppenbart att korttidsarbete innebär en ökad administrativ börda för företaget jämfört med alternativa lösningar. 5.15.5Effekter för offentlig sektor Enligt utredningen har förslaget inte några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen eller för kommunernas organisation och verksamhet. Regeringen delar den bedömningen. Stödet kan dock påverka den kommunala sektors skatteintäkter via indirekta effekter. En uppskattning av den indirekta effekten, baserat på uppgifterna i tabell 5.1. redovisas i tabell 5.2. Indirekta effekter för regioner och kommuner Miljarder kronor, fasta priser och baser Till tabell 5.2 tillkommer även andra möjliga indirekta effekter. alternativet till korttidsarbete är att berörda individer blir arbetslösa motsvarande antal timmar och då har arbetslöshetsersättning, bedöms införandet av stödet inte innebära någon påtaglig förändring av den