prop · H703132 · 2020-03-19 00:00:00 — Utgångspunkten bör vara att den studerande ska få behålla studiemedel och studiestartsstöd stödet redan har beviljats för och att studiehjälp fortsatt ska kunna lämnas. Syftet med förslaget är alltså att införa bestämmelser om att regeringen kan utnyttja sin restkompetens för att säkerställa att studerande tillförsäkras en tryggad försörjning i form av studiestöd även under extraordinära händelser som den studerande inte kan råda över. Detta är också i linje med vad som gäller för studiestöd under bl.a. sjukdom. Regeringen har då inom ramen för sin restkompetens möjlighet att vid behov anpassa sina föreskrifter utifrån hur den extraordinära situationen utvecklar sig. Studiestödslagen och lagen om studiestartsstöd föreslås därför ändras i enlighet med detta. I sådana extraordinära situationer som nämns ovan är det enligt regeringens bedömning inte rimligt att den studerandes skuldbörda ska öka. Detta eftersom det rör sig om situationer som den studerande själv inte kan råda över och där den studerande saknar möjlighet till progression i sina studier. Regeringens bedömning är därför att redan beviljat studielån som lämnats vid ledighet vid extraordinära händelser i fredstid normalt inte ska behöva betalas tillbaka. Studielån får enligt 4 kap. 23 § studiestödslagen skrivas av helt eller delvis om lånet har tagits emot enligt bestämmelser som har meddelats i anslutning till 3 kap. 24 § studiestödslagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om sådan avskrivning. Genom att föra in bestämmelserna om studiemedel vid ledighet vid extraordinära händelser i fredstid i 3 kap. 24 § studiestödslagen får regeringen också möjlighet att besluta om att studielån som tagits emot vid extraordinära händelser helt eller delvis får skrivas av. Genom de föreslagna ändringarna kommer regeringen att kunna utnyttja sin restkompetens för att meddela föreskrifter vid en extraordinär händelse i fredstid. Vid behov kan sådana bestämmelser också vara tidsbegränsade. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: De nya bestämmelserna bör träda i kraft vid tidigast möjliga tidpunkt, vilket bedöms vara . De föreskrifter som regeringen avser att meddela bör tillämpas retroaktivt för att studerande ska ha kvar sin försörjning i form av studiestöd i de fall de hamnat i en situation där de inte kan bedriva utbildning på grund av extraordinära händelser som de själva inte kan råda över. Förslaget lämnas i syfte att säkra den enskildes försörjning i form av studiestöd . Förslagen får i detta skede inga direkta konsekvenser för statens budget eftersom bedömningen är att studiestöd fortsatt ska betalas ut enligt plan, alltså att den studerande ska få behålla studiemedel och studiestartsstöd stödet redan har beviljats för och att studiehjälp fortsatt ska kunna lämnas. Förslaget bedöms först få konsekvenser för statens budget efter tid då studiemedel har lämnats vid ledighet vid extraordinära händelser eftersom bedömningen är att studielån för sådan tid ska kunna skrivas av. Förslaget kan också få ekonomiska konsekvenser eftersom de studerande kommer ha rätt till studiestöd för än annars vore fallet. Regeringen avser därför att följa utvecklingen noga. Utgångspunkten är dock att studiestöd i form av studiemedel och studiestartsstöd enbart ska lämnas under tid som stödet redan har beviljats för. På så sätt begränsas alltså tiden för vilken studiestödet kommer att fortsätta kunna betalas ut. Studiehjälp, som framförallt lämnas till studerande i gymnasieskolan, ska fortsatt kunna lämnas. Flera utbildningsanordnare har dessutom möjlighet att erbjuda studerande alternativa utbildningsmöjligheter såsom distansutbildning, varför bedömningen görs att merparten av de studerande med studiestöd inte kommer omfattas av de nya bestämmelserna. Studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd Uppskattningsvis 20–av de studerande med studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd riskerar att vid extraordinära händelser inte kunna bedriva studier genom alternativ undervisning i form av distans- eller fjärrundervisning. Kostnaden för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg beräknas då bli 42–per 15-dagarsperiod. På motsvarande sätt beräknas kostnaden för studiemedel i form av studiebidrag och avskrivning av studielån bli 140– . Vidare beräknas bidrag i form av studiestartsstöd kunna uppgå till 2,5–3,. De totala utgiftseffekterna är beroende av hur länge den extraordinära händelsen pågår. Konsekvenser för den enskilde Studiestöd, särskilt när det gäller studiemedel och studiestartsstöd, är stöd som lämnas för den studerandes uppehälle. Om den studerande inte längre har någon faktisk möjlighet att bedriva studier får det betydande konsekvenser för den studerandes möjligheter att försörja sig. Extraordinära händelser i fredstid som innebär att studier inte kan bedrivas kan innebära att den enskilde, med kort varsel, står utan möjlighet till försörjning. Förslaget som lämnas avser att säkra den enskildes försörjning i form av studiestöd och för den tid studiehjälp lämnas för och studiemedel eller studiestartsstöd beviljats för. Enligt nuvarande prognos kommer ca 433 600 studerande ha beviljats studiehjälp i form av studiebidrag . Av dessa uppskattas mellan 87 000 och 130 000 studerande vara berörda av förslaget vid en extraordinär händelse. Om inga ändringar görs riskerar studerande med studiehjälp att förlora sitt stöd i det fall då de inte längre har någon faktisk möjlighet att bedriva studier på grund av extraordinära händelser. Föräldrar är underhållsskyldiga för sina barn fram tills barnet fyller . Går barnet i skolan efter denna tidpunkt, är föräldrarna underhållsskyldiga som skolgången pågår, dock längst intill dess barnet fyller . Till skolgång räknas studier i eller gymnasieskolan och annan jämförlig grundutbildning. Bedömningen av rätten till vissa familjeekonomiska stöd är också kopplad till rätten till studiehjälp. En elev som har studiehjälp räknas in i underlaget vid bedömningen av rätt till bostadsbidrag, underhållsstöd och flerbarnstillägg även om han eller hon har fyllt . Detta innebär att om en studerande av någon anledning förlorar sin rätt till studiehjälp kan familjen även förlora andra ekonomiska stöd. De bidrag som har en koppling till studiehjälpen är flerbarnstillägg inom barnbidraget, bostadsbidrag, förlängt underhållsstöd, barnpension och efterlevandestöd till barn. Enligt nuvarande prognos kommer ca 397 000 studerande ha beviljats studiemedel i någon omfattning för studier i eller utomlands. Av dessa uppskattas mellan 79 000 och 119 000 studerande vara berörda av förslaget vid en extra-ordinär händelse. kommer ca 5 300 studerande ha beviljats studiestartsstöd i någon omfattning. Av dessa uppskattas mellan 1 000 och 1 600 studerande vara berörda av förslaget vid en extraordinär händelse. Om ingen ändring görs riskerar studerande som har beviljats studiemedel eller studiestartsstöd att förlora sin försörjning i form av studiestöd i det fall då de inte längre har någon faktisk möjlighet att bedriva studier på grund av extraordinära händelser. Även om andra trygghetssystem finns, såsom försörjningsstöd genom kommunernas försorg, har den studerande haft för avsikt att bedriva studier med studiemedel eller studiestartsstöd och därmed bör studiestödssystemet trygga hans eller hennes försörjning även . Förslagen får konsekvenser för CSN. Förslagen kan innebära en ökad administration för myndigheten. Konsekvenserna beror dock på hur många studerande som får studiestöd under en extraordinär situation som påverkar den studerandes möjligheter att studera. Regeringen avser därför att följa utvecklingen noga. Förslagen kan också innebära en ökad administration för . Kostnaderna bedöms dock rymmas inom myndighetens befintliga anslag. Studiemedelssystemet är utformat på ett könsneutralt sätt. av de studerande med studiehjälp män och kvinnor. Av de studerande med studiemedel var kvinnor och Av de studerande med studiestartsstöd var kvinnor och Den föreslagna ändringen kommer således påverka fler män som studerarar med studiehjälp och fler kvinnor som studerar med studiemedel och studiestartsstöd. Det bedöms i övrigt inte få några konsekvenser för jämställdheten. 7.4.1Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Paragrafen innehåller en upplysningsbestämmelse om att regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela föreskrifter om studiehjälp under sjukdom och ledighet. I första och andra stycket görs språkliga ändringar för att tydliggöra att det rör sig om just en upplysningsbestämmelse om att regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela föreskrifter om studiehjälp under sjukdom och ledighet. Andra stycket kompletteras med en ny upplysningsbestämmelse som innebär att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela föreskrifter om studiehjälp vid ledighet vid extraordinära händelser i fredstid. Paragrafen innehåller en upplysningsbestämmelse om att regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela föreskrifter om studiemedel under sjukdom och ledighet. I första och andra stycket görs språkliga ändringar för att tydliggöra att det rör sig om just en upplysningsbestämmelse om att regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela föreskrifter om studiemedel under sjukdom och ledighet. Andra stycket kompletteras med en ny upplysningsbestämmelse som innebär att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela föreskrifter om studiemedel vid ledighet vid extraordinära händelser i fredstid. 2019/20:132 7.4.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:527) Paragrafen innehåller en upplysningsbestämmelse om att regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela föreskrifter om studiemedel under sjukdom och ledighet. Andra stycket kompletteras med en ny upplysningsbestämmelse som innebär att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela föreskrifter om studiestartsstöd vid ledighet vid extraordinära händelser i fredstid. Ändringar i statens budget I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändringar i statens budget med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19. Ändringarna är dels en följd av de lagförslag som lämnas i denna proposition, dels en följd av de åtgärder som regeringen redan vidtagit och avser att vidta för att stärka bekämpningen av virusutbrottet och dess följdverkningar. 8.1Ändringar av statens inkomster Regeringens förslag: Den ändrade beräkningen av inkomster som redovisas i tabell 8.1 godkänns. Skälen för regeringens förslag: I tabell 8.1 redovisas ändringar i inkomstberäkningen, för de inkomsttitlar som påverkas av de förslag som lämnas i denna proposition. Även bruttoeffekten av skatteförslagen framgår. Tabell 8.1 Ändrad beräkning av inkomster -2 747 697 -3 377 697 -27 000 000 -27 000 000 Förslaget om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall påverkar inkomsttitel Restförda skatter, företag, under inkomstgrupp 1610 Restförda skatter. Enligt den av godkända inkomstberäkningen uppgår inkomsttitel Restförda skatter, företag, till -2,. Sammantaget har prognosen reviderats ned med . I revideringen ingår förslaget om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall. Förslaget om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall påverkar även inkomsttitel Anstånd, under inkomstgrupp 1930 Anstånd. Enligt den av godkända inkomstberäkningen uppgår inkomsttitel Anstånd till . Sammantaget har prognosen reviderats ned med . I revideringen ingår förslaget om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall. Förslaget om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall påverkar även inkomsttitel Övriga inkomster av statens verksamhet, under inkomstgrupp 2800 Övriga inkomster av statens verksamhet. godkända inkomstberäkningen uppgår inkomsttitel 2019/20:132 2811 Övriga inkomster av statens verksamhet till . Sammantaget har prognosen reviderats upp med . I revideringen ingår förslaget om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att den ändrade beräkningen av inkomsterna på statens budget som redovisas i tabell 8.1 godkänns. 8.2Ändringar av statens utgifter Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 7 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 4 föreslår regeringen att lagen (2009:99) om anstånd med inbetalning av skatt i vissa fall ändras så att anstånd med inbetalning av preliminär skatt, arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt som avser redovisningsperioder som infaller –kan beviljas efter ansökan. Förslaget innebär att får tillkommande kostnader för att utveckla systemstöd, ta fram en ny ansökningsblankett, ärendehantering och informationsinsatser. Anslaget bör därför ökas med . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 2:6 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ökas med . Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap har getts i uppdrag att säkerställa att myndigheternas information till allmänheten med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset är samordnad och tydlig samt att det finns effektiva informationskanaler. I uppdraget ingår att skyndsamt utarbeta och sprida ett nationellt informationsmaterial samt att stödja myndigheter och andra aktörer i informationsarbetet. Anslaget bör därför ökas med . Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 9 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med 1 . Anslaget får även användas för utgifter för extraordinära smittskyddsåtgärder som kan behöva vidtas i arbetet med utbrottet av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 samt för att ersätta kommuner för merkostnader inom omsorgen som uppstår i det arbetet. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för insatser inom regeringens arbete med hälso- och sjukvård och folkhälsa. Anslaget används också bl.a. för utbetalning av ersättning i vissa fall vid ingripanden för att förhindra spridning av en smittsam sjukdom, ersättning till smittbärare samt statlig ålderspensionsavgift kopplad till ersättning till smittbärare. Anslaget används även till beredskapslager av antivirala läkemedel. Det pågående utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 innebär merkostnader för hälso- och sjukvården och omsorgen till följd av bl.a. högre kostnader för vård- och omsorgspersonal, informationsinsatser, utökad bemanning av 1177 Vårdguiden, laboratorieanalyser, extra skyddsutrustning för personal samt diverse smittskyddsåtgärder. För att kunna ersätta kommunerna för merkostnader inom omsorgen som uppstår i det arbetet bör anslagets ändamål utvidgas. Anslaget bör ökas med 1 . Vid behov kan extraordinära smittskyddsåtgärder behöva vidtas, t.ex. karantän av smittade eller misstänkt smittade personer. För detta behöver ändamålsenliga karantänsplatser finnas tillgängliga. Anslagets ändamål bör därför utvidgas till att även omfatta extraordinära smittskyddsåtgärder och anslaget ökas med . För att utöka möjligheter att bistå regionerna med att bedöma om det behöver vidtas åtgärder för att säkerställa läkemedelsförsörjningen i landet bör anslaget ökas med . Smittbärarersättningen syftar till att skapa ekonomisk trygghet för den som har eller antas ha en smittsam sjukdom utan att ha förlorat arbetsförmågan, den som smittar eller kan antas föra smitta vidare utan att vara sjuk i en smittsam sjukdom samt den som har eller kan antas ha varit utsatt för smitta av en samhällsfarlig sjukdom utan att vara sjuk i en sådan sjukdom. Med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset kan antalet individer som har rätt till smittbärarpenning antas komma att öka. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget ökas med 1 . Anslaget bör även få användas för utgifter för extraordinära smittskyddsåtgärder som kan behöva vidtas i arbetet med utbrottet av coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 och för att ersätta kommuner för merkostnader inom omsorgen som uppstår i det arbetet. 2019/20:132 Lån i för beredskapsinvesteringar Regeringen har ett bemyndigande att besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Skälen för regeringens förslag: Låneramen används genomföra beredskapsinvesteringar i syfte att hantera allvarliga händelser som kan medföra konsekvenser för hälso- och sjukvården eller Med anledning av det pågående utbrottet av det nya coronaviruset bedömer regeringen att låneramen för beredskapsinve- steringar bör ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med Skälen för regeringens förslag: Det pågående utbrottet av det nya coronaviruset medför extra kostnader för . hälsomyndigheten har getts i uppdrag att vidareutveckla befintliga och kommande samordnings- och informationsinsatser samt olika former av stöd till berörda myndigheter och andra aktörer. därför bl.a. utöka personalstyrkan och vidareutveckla sin kapacitet. get bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett Regeringens förslag: Anslaget 8:1 Skälen för regeringens förslag: Med anledningen av det pågående utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har getts i uppdrag att bl.a. vidareutveckla befintliga och kommande samordnings- och stödinsatser. Det gäller t.ex. tillgången till diagnostik, vårdplatser och andra former av stöd till regioner och kom- Myndighetens personalstyrka behöver dessutom förstärkas. utöver behöver utbildningsinsatser genomföras för att höja kompetensen inom framför allt förebyggande smittskyddsåtgärder hos vård- och Anslaget bör därför ökas med . Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 36 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.ökas med 1 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för sjukpenning. Det pågående utbrottet av det nya coronaviruset har aktualiserat behovet av särskilda åtgärder och särskilda föreskrifter vid utbrott av samhällsfarliga sjukdomar. Mot bakgrund av det förslag som möjliggör föreskrifter om kompensation i form av sjukpenning till försäkrade som får ett karensavdrag och kompensation till egenföretagare som regeringen lämnar i denna proposition, bedöms att kostnaderna för sjukpenning kommer att öka (se avsnitt 6). Anslaget bör därför ökas med 1 . 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:7 Ersättning för höga sjuklönekostnader ökas med 6 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för sjuklönekostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Det pågående utbrottet av det nya coronaviruset har aktualiserat behovet av särskilda åtgärder och särskilda föreskrifter vid utbrott av samhällsfarliga sjukdomar. Till följd av det förslag som möjliggör föreskrifter om ersättning för sjuklönekostnader som lämnas i denna proposition (se avsnitt 6) bedöms statens kostnader för sjuklön öka. Anslaget bör därför ökas med 6 . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 8 . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med Skälen för regeringens förslag: Som en följd av de förändringar avseende karensavdrag och ersättning för höga sjuklönekostnader som regeringen föreslår i denna proposition bedöms ärendevolymerna öka (se avsnitt 6). behöver vidare utveckla it-system för att hantera förändringarna. Anslaget bör därför ökas med . 2019/20:132 Utgiftsområde 24 Näringsliv I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:4 ökas med . Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 5 lämnar regeringen förslag om att införa ett kompletterande system för stöd vid korttidsarbete. Det kompletterande systemet ska administreras av . För att skyndsamt ska kunna utveckla erforderligt systemstöd och hantera ansökningar om stöd bör anslaget ökas med . bedöms utgifterna öka med . 1:22 Stöd vid korttidsarbete Något anslag för detta ändamål finns inte uppfört på statens budget . Regeringens förslag: Ett nytt anslag 1:22 Stöd vid korttidsarbete förs upp på statens budget med 2 . Anslaget får användas för utbetalningar av tidsbegränsat stöd till arbetsgivare i enlighet med lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 5 lämnar regeringen förslag om att införa ett kompletterande system för stöd vid korttidsarbete. beslutar om utbetalning av stöd för korttidsarbete enligt det nya förslaget. För att finansiera stödet bör ett nytt anslag 1:22 Stöd vid korttidsarbete föras upp på statens budget med 2 . bedöms utgifterna öka med . Anslaget får användas för utbetalningar av tidsbegränsat stöd till arbetsgivare i enlighet med lagen (2013:948) om stöd vid korttidsarbete. Konsekvenser för statens budget De förslag som lämnas i denna proposition innebär att anvisade medel ökar Ökningen hänförs i huvudsak till ersätt- ningar för höga sjuklönekostnader , stöd vid korttidsarbete , sjukpenning samt bidrag till folkhälsa och sjukvård . försämrar statens finansiella sparande och ökar statens lånebehov med Lagförslaget om korttidsarbete beräknas öka statens På inkomstsidan av statens budget lämnas förslag om anstånd med inbetalning av skatter och avgifter som beräknas minska statens inkomster beräknas i stället inkomsterna öka med motsvarande belopp. De förskjutna inbetalningarna av skatter mellan åren påverkar endast statens lånebehov och inte det finansiella sparandet, som beräknas utifrån årets fastställda skatter. Sammantaget beräknas därmed det finansiella sparandet försvagas med 2020 och med till följd av förslagen i denna proposition. Den sammantagna effekten för statens lånebehov är en försvagning med 2020, en förstärkning med 2021 och en försvagning med . 2019/20:132 Bilaga 1 Lagförslagen i lagrådsremissen Undantag från krav på läkarintyg Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1047) om sjuklön1 dels att 10 och 10 a §§ ska upphöra att gälla, dels att 8 § ska ha följande lydelse, dels att ska införas en ny paragraf, 2 a §, och närmast före 2 a § en ny rubrik av följande lydelse, Extraordinära händelser i fredstid Regeringen får meddela före- skrifter om undantag från bestäm- melserna om ersättning för vissa kostnader för sjuklön i 17–17 e och Sådana föreskrifter får med- delas vid extraordinära händelser i Sjuklön ska inte avse mistade förmåner under tid innan arbetsgivaren fått anmälan om sjukdomsfallet. Sjuklönen ska dock avse sådana förmåner från och med den dag då sjukdomsfallet inträffade, om arbetstagaren varit förhindrad att göra anmälan och sådan gjorts efter det att hindret upphört. Om sjuklön utges för mistade för- Arbetsgivaren är skyldig att utge sjuklön för mistade förmåner under måner under tid före anmälan ska tid från och med den sjunde kalen- den första ersättningsdagen anses derdagen efter dagen för sjukan- styrker nedsättningen av arbetsför- av läkare eller tandläkare. uppgift om vilken sjukdom arbetstagaren lider av. Om sjuklön utges för mistade förmåner under tid före anmälan ska den första ersättnings- 10 § 2004:788. 10 a § 2007:1004