prop · H703115 · 2020-03-12 00:00:00 — I för mänskliga rättigheter har EU verkat för att DRK kvarstår på rådets dagordning och ansvarsutkrävande för de brott som begåtts i Kasaï och Yumbi. EU har enats om att gradvis förstärka partnerskapet med DRK och rådet antog rådsslutsatser för att kommunicera kring detta. EU har även lyft vikten av att DRK till fullo utreder mordet på sanktionsexperten och hennes kollega och att alla ansvariga ställs inför rätta. Rådet beslutade om ytterligare en förlängning av EU:s restriktiva åtgärder mot DRK, dock avlistades två individer som varit listade för att ha förhindrat den demokratiska processen. beslutades det om en ettårig förlängning av de restriktiva åtgärder som infördes mot och som bl.a. omfattar ett vapenembargo, ett vapenföretag samt reserestriktioner och frysning av 2019/20:115 tillgångar för den tidigare presidenten och hans hustru. Ytterligare tre listningar är suspenderade. Två personer, vars listningar för riktade åtgärder varit suspenderade, avlistades i samband med översynen. Åtgärderna ska vara föremål för kontinuerlig översyn. En EU-strategi för trädde i kraft (se faktapromemoria 2018/19:FPM21). Strategin syftar till att stärka EU:s samarbete och partnerskap med i ljuset av framväxande roll som global aktör. Den lyfter fram behovet av multilateralt samarbete mellan och för att möta globala utmaningar. gjordes även en översyn av det strategiska partnerskapet mellan och . Rådet antog rådsslutsatser. Dessa bekräftade EU:s beredskap att stödja en fredsprocess med målet att värna de landvinningar som gjorts för befolkning. Därtill angavs att EU står redo att bidra till att göra fredsprocessen inkluderande, stödja reformer, vara en garant för fredsprocessen, stödja återintegration av stridande och främja regional handel. Rådet diskuterade även . Då framhölls bl.a. behovet av intern dialog i och av att minska våldet. EU:s beredskap att stödja en inkluderande politisk process bekräftades åter. EU och undertecknade en ny strategisk handlingsplan som omfattar fred och säkerhet, demokrati, mänskliga rättigheter, migration, handel och investeringar, hållbar utveckling, utbildning och kultur samt forskning och teknologi. EU för en kritisk engagemangspolitik gentemot för att stärka fred och säkerhet och förhindra utvecklingen och spridningen av EU har genomfört de sanktioner som kärnvapenprovsprängningar och robottest och har därtill beslutat om unionen ska kunna stärka sitt genomförande av sanktionerna. Likt tidigare Skr. 2019/20:115 år lade EU, tillsammans med , fram en resolution i om den svåra situationen för de mänskliga rättigheterna EU har bidragit med humanitärt stöd genom Internationella (). antog EU:s utrikestjänst och kommissionen ett gemensamt meddelande, ”Strategisk hållning”. Meddelandet tar sin grund i , och konstaterar att balansen av utmaningar och möjligheter som representerar förändrats i ljuset av landets växande inflytande och dess avsikt att inta en ledande global roll. I meddelandet anförs att EU bör fördjupa engagemanget med för att värna gemensamma intressen, men eftersträva en mera balanserad och ömsesidig ekonomisk relation (se faktapromemoria 2018/19:FPM43). höll en strategisk diskussion om förbindelserna mellan och som förberedelse inför det 21:a EU-Kina-toppmötet i . Vid mötet antogs ett gemensamt uttalande som speglar bredden och djupet i relationen och gemensamt stöd för det regelbaserade multilaterala handelssystemet. EU uttryckte sin förväntan att sluta ett investeringsavtal . EU:s och 37:e dialog om mänskliga rättigheter hölls före toppmötet. trädde ett frihandelsavtal mellan och i kraft. trädde stora delar av ett strategiskt partnerskap provisoriskt i kraft. hölls det 26:e toppmötet mellan och i . undertecknade EU och ett partnerskap om hållbar konnektivitet och infrastruktur av hög kvalitet, som ett steg i för att stärka förbindelserna mellan och . EU lade fram resolutioner om som antogs i för mänskliga rättigheter. Resolutionen lades fram tillsammans med islamiska konferensorganisationen (OIC). initierade även i generalförsamlingens tredje utskott en Myanmarresolution som antogs . Genom dessa resolutioner understryks bl.a. vikten av ansvarsutkrävande. EU har reagerat på rapporter om grova MR-övergrepp i . En dialog förs med om landets åtaganden om mänskliga rättigheter inom ramen för tullpreferenssystemet Everything But Arms, som innebär tullfrihet för de minst utvecklade länderna för allt utom vapen och ammunition. I ljuset av den negativa politiska utvecklingen i beslutade kommissionen och EEAS att inleda en process för tillbakadragande av handelspreferenser under (Everything But Arms) . Kommissionens granskning av åtgärder för att uppfylla kriterier grundade på FN:s och konventioner pågår och ska kommissionen fatta beslut om huruvida förmånerna tillfälligt ska suspenderas. antog rådet för utrikes frågor slutsatser om att vidga samarbetet med , bl.a. i fråga om mänskliga rättigheter, grundläggande friheter och demokratisk pluralism. Detta mot bakgrund av den politiska utvecklingen i . Rådet ansåg det lämpligt att förbereda ett undertecknande av ett partnerskaps- och samarbetsavtal och ett återupptagande av förhandlingar om frihandelsavtal. godkände tre avtal – ett frihandelsavtal, ett investeringsskyddsavtal och ett partnerskaps- och samarbetsavtal – mellan och . trädde i kraft . EU och undertecknade ett frihandelsavtal och ett investeringsskyddsavtal i (se faktapromemoria 2018/19:FPM33). Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) och Asien- Europa-mötet (Asem) ägde ett utrikesministermöte rum mellan EU och Asean i , då ett gemensamt uttalande antogs. Asems fjortonde utrikesministermöte ägde rum i . Ett ordförandeuttalande antogs som bl.a. underströk stödet för det regelbaserade multilaterala systemet. DEL 4 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA 21 Ekonomi och finans 21.1Ekonomisk styrning och samordning 21.1.1Makroekonomiska obalanser: Förvarningsmekanismen Det makroekonomiska obalansförfarandet inleddes genom att kommissionen publicerade den årliga förvarningsrapporten. Utifrån denna preliminära ekonomiska analys av medlemsstaterna föreslog kommissionen att ett antal medlemsstater skulle djupgranskas i syfte att identifiera eventuella makroekonomiska obalanser. Kommissionen gjorde bedömningen att överskred tröskelvärdet för hög privat skuldsättning och inledde en djupgranskning. I djupgranskningen konstaterades att har makroekonomiska obalanser relaterade till hushållens skuldsättning och bostadspriserna. Samtliga djupgranskningar publicerades som en del av kommissionens landsrapporter . Rapporterna låg till grund för de landsspecifika rekommendationer som kommissionen presenterade . Rekommendationerna diskuterades på och antogs av . fick en rekommendation inom det makroekonomiska obalansförfarandet, som handlade om åtgärder för att komma till rätta med hushållens höga skuldsättning samt åtgärder för att stimulera investeringar i bostadsbyggande och öka effektiviteten på bostadsmarknaden. Samråd ägde rum med och , mars, maj, . informerades om de svenska landsrapporten inom ramen för det nationella reform- och konvergensprogrammet. publicerade kommissionen förvarningsrapport. Stabilitets- och tillväxtpakten består av en förebyggande del som fokuserar på ett landspecifikt medelfristigt budgetmål och en korrigerande del, det Medlemsstater med alltför stora underskott eller alltför hög skuldkvot kan bli föremål för ett underskottsförfarande. tog beslut om att avsluta Landet bedömdes ha korrigerat sina alltför stora budgetunderskott. Därmed befinner sig ingen medlemsstat 2019/20:115 längre i den korrigerande delen. Det är första gången som så är fallet. Inom ramen för förfarandet vid betydande avvikelser i den förebyggande delen rekommenderade kommissionen och att vidta åtgärder för att korrigera avvikelser från anpassningen mot respektive lands medelfristiga budgetmål. Rekommendationen fastställdes av rådet . fattade beslut om att och inte hade vidtagit tillräckliga åtgärder som svar på vårens rekommendationer och ställde sig bakom nya rekommendationer till och . Samråd med ägde rum . 21.2Ekonomiska och monetära unionen har arbetet med att reformera EMU fortsatt inom i huvudsak tre områden: 1) bankunionen, 2) den europeiska stabilitetsmekanismen (ESM) och 3) ett budgetinstrument för konvergens och konkurrenskraft i euroområdet och för länder som deltar i växelkursmekanismen ERMII. Vid eurotoppmötet nåddes vissa överenskommelser om ESM-reformer och om huvuddragen för ett budgetinstrument. Vid eurotoppmötet nådde man en principöverenskommelse om ESM-reformer. Principöverenskommelsen inkluderar bl.a. att en finansiell säkerhetsmekanism för gemensamma resolutionsfonden ska inrättas inom ESM, något ändrade regler för ESM:s förebyggande stöd, tydligare regler för skuldhållbarhet och en något utökad roll för ESM. Arbetet med bankunionen fortsätter (se 23.1.2). De allra flesta mötena om EMU-reformer har ägt rum i s.k. inkluderande format, dvs. med deltagande av samtliga medlemsstater exklusive . Därtill har fortsatt att delta i ett informellt samarbete om bl.a. EMU-reformer tillsammans med sju likasinnade medlemsstater: , , , , , och . informerades om utvecklingen av EMU-reformer . har informerats inför mötena i och eurotoppmötena i inkluderande format, senast . lämnade kommissionen förslag till en förordning om inrättandet av ett reformstödsprogram i EU:s fleråriga budgetram för perioden –2027 (se faktapromemoria 2017/18:FPM142). Efter överenskommelser på inkluderande möten och eurotoppmöten har det ursprungliga förslaget förändrats till att inkludera tre instrument som alla ska genomföras i linje med den europeiska terminen: 1) ett för reformer och investeringar tillgängligt för medlemsstater som har euron som valuta eller som deltar i växelkurssystemet ERMII, 2) ett för reformer tillgängligt för medlemsstater som inte har euro som valuta men som har en BNI under Skr. 2019/20:115 genomsnitt och 3) ett för tekniskt stöd för att stärka den administrativa kapaciteten i medlemsstaterna. Den finansiella storleken på reformstödsprogrammet bestäms i EU:s fleråriga budgetram. Instrumentet tillgängligt för medlemsstater som har euron som valuta eller deltar i ERMII kommer att styras enbart av medlemsstater som har euron som valuta. Kommissionen lämnade förslag till en styrningsram med denna innebörd (se faktapromemoria 2018/19:FPM58). har framför allt verkat för att begränsa storleken på reformstödsprogrammet samt för att instrumentet som är tillgängligt för och styrs av medlemsstater som har euron som valuta och berörda medlemsstater i ERMII, ska finansieras enbart av dessa medlemsstater. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Information lämnades till finansutskottet och till senast . lade kommissionen fram ett förslag om att främja eurons internationella roll som betalningsvaluta, reservvaluta m.m. Det handlar om ett antal åtgärder, som bl.a. syftar till att genomföra fördjupningen av EMU och att utveckla EU:s finansiella marknader. Regeringen framhöll i faktapromemoria (2018/19:FPM22) att det är viktigt att EU är en stark global aktör och att en större internationell roll för euron kan bidra till det syftet. Ekonomiska aktörer måste dock fritt få välja vilken valuta de vill använda. enades om att nominera till ordförande för . Det formella beslutet om att utse antogs av , och hon efterträdde . Den nya ordförandens mandat sträcker sig till 2027. 21.4InvestEU – initiativ för att främja investeringar i EU antog rådet en partiell överenskommelse med och kommissionen om att inrätta InvestEU programmet inom ramen för EU:s fleråriga budgetram (MFF) för perioden –2027 (se faktapromemoria 2017/18:FPM159). Överenskommelsen täcker de delar av förordningen som inte hanteras i de övergripande MFF- förhandlingarna, som instrumentets storlek. Överläggning med finansutskottet ägde rum och . Samråd med ägde rum . 2019/20:115 21.5 tillsatte rådet en högnivågrupp med mandat att se över hur det europeiska systemet för utvecklingsfinansiering kan effektiviseras. presenterade gruppen en slutrapport med kortsiktiga förslag för att förbättra koordinering och policystyrning i det nuvarande systemet samt optioner för en långsiktig, mer genomgripande, förändring av den institutionella arkitekturen. Vid antogs slutsatser där rådet instämde i rapportens problembeskrivning, dvs. att det finns behov av att stärka effektiviteten och samstämmigheten i EU:s utvecklingsarbete för att möta de globala utmaningarna. I slutsatserna föreslås att flera av de kortsiktiga förslagen genomförs. Därtill framgår att en process ska inledas för att undersöka förutsättningarna och implikationerna av de mer genomgripande förändringarna av arkitekturen som föreslås i rapporten. Samråd med ägde rum . Rådsslutsatser om internationell finansiering för klimatåtgärder inför COP Rådsslutsatserna om klimatfinansiering har två syften, dels att redovisa EU:s fortsatta arbete med att mobilisera och öka finansiering för klimatrelaterade ändamål, dels att ta fram och tydliggöra EU:s ståndpunkt i frågor som är specifikt kopplade till klimatförhandlingarna och genomförandet av . Samråd med ägde rum . höll G20 ett stats- och regeringschefsmöte samt tre finansminister- och centralbankschefsmöten med deltagande från EU. Det japanska ordförandeskapet hade fastställt ett antal övergripande teman för G20-arbetet , bl.a. den globala ekonomin; handel och investeringar; innovation, digital ekonomi och artificiell intelligens; samt klimat, miljö och energi. Därutöver fortsatte G20 arbetet på andra områden i enlighet med prioriteringar som överenskommits tidigare. Exempel på sådana områden var internationellt samarbete kring digital beskattning och skatteundandragande, åtgärder för att främja finansiell stabilitet, insatser för att bekämpa penningtvätt och korruption samt initiativ för att stärka den internationella finansiella arkitekturen. EU, som företräds i G20 av representanter för EU:s ordförande och av kommissionen, har bl.a. verkat för att G20 ska stå upp för handel, öppenhet och multilateralt samarbete. Samråd med ägde rum . 21.8.1Medlemsstater som tagit emot stabilitetsstöd via stabilitetsmekanismer inrättade för euroländer har , , , och tagit emot finansiellt stöd i samband med ekonomiska anpassningsprogram, där har varit föremål för tre anpassningsprogram och de andra länderna ett var. Samtliga länder har lämnat sina anpassningsprogram och därefter övervakats av kommissionen. , som omfattats av tre anpassningsprogram , är föremål för förstärkt övervakning av sina reformåtaganden vilken genomförs kvartalsvis. konstaterade kommissionen att landet vidtagit de åtgärder som krävs för att uppnå alla specifika reformåtaganden som var satta till mitten av året. betonade kommissionen att ytterligare åtgärder är avgörande för att påskynda och slutföra de reformer som återstår. Vidare har kommissionen övervakat , , och återbetalningsförmåga. Denna övervakning genomförs och pågår till dess att länderna har återbetalat av sina lån från de stödfaciliteter som dels EU (EFSM), dels (EFSF/ESM) har upprättat. Ländernas återbetalningsförmåga bedöms av kommissionen vara god. ansökte till en av EU:s stödfaciliteter, EFSM, om att få göra en förtida återbetalning av en del av sitt utestående lån till en annan av EU:s stödfaciliteter, EFSF. Enligt låneavtalet med ska de först godkänna att gör en återbetalning till EFSF, utan att de får motsvarande återbetalning på sitt lån. Eftersom EU-budgeten står som garant till EFSM, deltog i beslutet. Efter att övriga långivare hade godkänt ansökan genomfördes återbetalningen till EFSF . Samråd med ägde rum . 21.8.2Makrofinansiellt stöd till länder utanför EU gjordes den sista utbetalningen under andra makrofinansiella stödprogram och godkände rådet och ett nytt stödprogram om . Vidare tog emot en första utbetalning under det stödprogram som beslutades . För gjordes de två sista utbetalningarna under det makrofinansiella stödprogram som löpt . presenterade kommissionen förslag som innehöll revideringar av kapitaltäckningsregelverket i tillsynsförordningen (CRR), kapitaltäckningsdirektivet (CRD IV) och revideringar av regelverket för krishantering i krishanteringsdirektivet (BRRD). Revideringarna inkluderas som en del av de riskreducerande åtgärderna inom bankunionen och kallas tillsammans ”bankpaketet” (se faktapromemoria 2016/17:FPM39). Rättsakterna antogs av . presenterade kommissionen ett förordningsförslag om att inrätta ett europeiskt insättningsgarantisystem, (se faktapromemoria 2015/16:FPM27). Förhandlingar om förslaget pågår . Förhandlingar om en gemensam finansiell säkerhetsmekanism för att säkra den gemensamma resolutionsfonden inleddes (se faktapromemoria 2012/13:FPM148). nådde en principöverenskommelse om införandet av säkerhetsmekanismen . Beslut om eventuellt tidigare införande kommer att fattas under Deltagande i bankunionen är obligatoriskt för de medlemsstater som har euron som valuta. deltar inte i bankunionen och berörs därför inte av förslagen. På grund av starkt motstånd från flera medlemsstater i bankunionen har förhandlingarna om insättningsgarantisystemet varit låsta. Bland annat därför uppdrog Eurotoppmötet åt att ta fram en färdplan för att inleda politiska förhandlingar. Frågan om färdplanen har därefter varit föremål för politisk diskussion i . Kommissionen presenterade ett förslag till regelramverk för utgivning av säkerställda obligationer (se faktapromemoria 2017/18:FPM67). Rättsakterna antogs och träder i kraft . 22.1.4 Direktivet om hantering eller köp av krediter och om ianspråktagande av säkerheter Förhandlingarna har fortsatt om kommissionens förslag till direktiv om hantering eller köp av krediter och om ianspråktagande av säkerheter (se faktapromemoria 2017/18:FPM69) och medlemsstaterna Skr. 2019/20:115 enades om förhandlingsmandat inför trilogförhandlingar. Samråd med ägde rum och . Slutförandet av III syftar på de avslutande kompletteringarna av de globala standarderna för bankers kapitaltäckning som enades om . Syftet med de nya standarderna är främst att öka jämförbarheten och minska risken för stora och svårmotiverade skillnader i kapitalkrav mellan banker och länder. Den europeiska bankmyndigheten () presenterade sin konsekvensanalys . Analysen utgår från gällande buffertkrav och indikerar en relativt stor omställning för de svenska bankerna. 22.1.6Översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn Förslaget om översyn av det europeiska systemet för finansiell tillsyn presenterades (se faktapromemoria 2017/18:FPM11 och 2018/19:FPM7). De reviderade regelverken antogs . Överläggning med finansutskottet ägde rum och , utskottet informerades också . Samråd i ägde rum , informerades också . 22.2.1Tillsynen över centrala motparter i EU och i tredjeland antog och rådet nya tillsynsregler för centrala motparter i EU och i tredjeland (se faktapromemoria 2016/17:FPM115). 22.2.2Rekommendation om artikel om clearingsystem i stadgan för återtog () sin rekommendation om ändringen av artikel 22 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och , ECBS-stadgan (se faktapromemoria 2016/17:FPM121). ECB motiverade återtagandet bl.a. med att ändringarna som tagits fram när det gäller tillsynen för centrala motparter i EU och i tredjeland väsentligen avvek från deras rekommendation. ECB:s återtagande påverkade inte beslutet om att anta 2019/20:115 ändringarna när det gäller nya tillsynsregler för centrala motparter i EU och i tredjeland. 22.2.3Förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister antog och rådet förslaget om ändringar i förordningen om OTC-derivat, centrala motparter och transaktionsregister när det gäller bl.a. clearingkravet, rapporteringskraven och kraven för transaktionsregister (se faktapromemoria 2016/17:FPM93). 22.2.4Återhämtning och resolution av centrala motparter Ett förslag till förordning om återhämtning och resolution av centrala motparter presenterades (se faktapromemoria 2016/17:FPM38). Rådsförhandlingar pågick och pausades därefter i väntan på nya tillsynsregler för centrala motparter i EU och i tredjeland (se ovan). Rådsförhandlingarna återupptogs och kom medlemsstaterna överens om ett förhandlingsmandat inför trilogförhandlingar. presenterade kommissionen en handlingsplan om skapandet av en kapitalmarknadsunion (se faktapromemoria 2015/16:FPM10). antog rådsslutsatser om det fortsatta arbetet med kapitalmarknadsunionen. Där framgår bl.a. att små- och medelstora företags tillgång till kapital ska stärkas, att hinder för gränsöverskridande kapitalflöden ska sänkas och att hållbarhet är prioriterat. Vidare framgår att investerarnas åtkomst till kapitalmarknaderna ska stärkas, framför allt genom långsiktiga investeringsprodukter. Därutöver ska potentialen i teknologisk utveckling tas till vara och EU:s globala konkurrenskraft stärkas som lokala marknader och ekosystem värnas. Förslagen som ingår i kapitalmarknadsunionen redovisas separat. Överläggning ägde rum med . Samma månad ägde också samråd med rum. 22.2.6Kapitalmarknadsfinansiering för små och medelstora företag antog och rådet en förordning om bättre tillgång till kapitalmarknadsfinansiering för små och medelstora företag (se faktapromemoria 2017/18:FPM106). Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om europeiska leverantörer av gräsrotsfinansieringstjänster för företag (se faktapromemoria 2017/18:FPM61). Trilogförhandlingar påbörjades och en principöverenskommelse nåddes . Överläggning med finansutskottet ägde rum . antog och rådet en förordning och ett direktiv som syftar till att underlätta gränsöverskridande distribution av fonder genom att ta bort vissa hinder i befintlig EU-rättslig reglering (se faktapromemoria 2017/18: FPM62). 22.2.9Regelverk om kapitaltäckning för värdepappersbolag presenterade kommissionen ett förslag till ett nytt regelverk om kapitaltäckning för värdepappersbolag (se faktapromemoria 2017/18:FPM43). Rättsakterna antogs av rådet . Arbetet med handlingsplanen för hållbar tillväxt som kommissionen presenterade 2018 har fortsatt (se faktapromemoria 2017/18:FPM63). Förslagen om upplysningskrav för förvaltare och rådgivare om hur hållbarhet integreras liksom förslaget om nya kategorier av referensvärden som ska avspegla en portföljs koldioxidavtryck, har antagits av rådet och . När det gäller förslaget om en EU-gemensam taxonomi för miljömässigt hållbara investeringar nåddes en principöverenskommelse med . Överläggning med finansutskottet ägde rum och och ett informationstillfälle ägde rum . Samråd med om taxonomin ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om en europeisk privat pensionsprodukt (PEPP) (se faktapromemoria 2016/17:FPM118). Förordningen antogs och trädde i kraft . Förordningen ska dock börja tillämpas först 12 månader efter 2019/20:115 offentliggörandet av de delegerade akter som avses i vissa artiklar i förordningen. Förhandlingarna har fortsatt om kommissionens förslag till revidering av motorfordonsförsäkringsdirektivet (se faktapromemoria 2017/18:FPM119). kom medlemsstaterna överens om ett förhandlingsmandat inför trilogförhandlingar. Överläggning med civilutskottet ägde rum och information lämnades . Samråd med ägde rum . 23.1.1Övergång till beslut med kvalificerad majoritet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet (QMV) presenterade kommissionen ett meddelande med en färdplan i fyra steg för övergång till beslut med kvalificerad majoritet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet på skatteområdet. Skattefrågor beslutas genom ett särskilt lagstiftningsförfarande med enhällighet vid beslutsfattandet (se faktapromemoria 2018/19:FPM32). Meddelandet diskuterades på . Samråd med ägde rum . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . 23.2.1Mervärdesskatt vid e-handel mellan företag och konsumenter presenterade kommissionen förslag om kompletterande ändringar till det s.k. e-handelspaketet för mervärdesskatt.