prop · H703153 · 2020-04-17 00:00:00 — E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N konstaterar att det strukturella sparandet i regeringens prognos ligger under målnivån, men inom målintervallet. Givet regeringens prognoser finns således ingen tydlig avvikelse från målnivån. I regeringens redogörelse för det åttaåriga bakåtblickande genomsnittet av det finansiella sparandet framgår det inte huruvida avvikelsen uppstår gentemot den nya målnivån på en tredjedels procent av BNP eller den gamla målnivån på en procent av BNP. –2018 gällde dock den gamla målnivån. Det genomsnittliga finansiella sparandet uppgick till -0,1procent av BNP. Det betyder att målnivån underskreds tydligt, vilket inte framgår av redogörelsen. Framgent kommer det bakåtblickande åttaårssnittet att omfatta budgetår som har haft såväl en procent som en tredjedels procent av BNP som målnivå. Indikatorn och eventuella avvikelser från denna blir då svåra att tolka. Med det nya ramverket har prognoserna för strukturellt sparande fått ökad betydelse för uppföljningen av överskottsmålet. Prognoserna bygger på komplexa beräkningar som kan göras på olika sätt och det förekommer skillnader mellan olika bedömare. bedömer därför att prognosjämförelserna i de ekonomiska propositionerna är centrala för att kunna ta ställning till om det föreligger avvikelser från målet. 2.3.1En utvecklad prognosjämförelse har efterfrågats i tidigare granskningar Mot bakgrund av att det strukturella sparandet fått ökad betydelse har tidigare rekommenderat att de ekonomiska propositionerna bör innehålla en utvecklad jämförelse av prognoserna. Där bör framgå hur regeringens bedömning skiljer sig från andra bedömares, särskilt regeringens expertmyndigheter. En sådan redovisning minskar risken för att regeringen gör bedömningar som systematiskt avviker från de som expertmyndigheterna gör.31 Regeringen delar synen att prognosjämförelser är viktigt för förtroendet för det finanspolitiska ramverket. I de ekonomiska propositionerna finns därför normalt två avsnitt där regeringens makroprognoser och prognoserna för de offentliga finanserna jämförs med andra bedömares prognoser. Regeringen menar vidare att jämförelser av detta slag försvåras av den komplexitet som finns rörande vissa nyckelvariabler, till exempel BNP-gap och strukturellt sparande. 31Riksrevisionen, Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket, 2017. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 1 9 vara svårt att i detalj redogöra för respektive prognosmakares bakomliggande antaganden och hur dessa har påverkat prognoserna.32 2.3.2 Prognosjämförelser av BNP-gap i budgetpropositionen I budgetpropositionen jämför regeringen sin makroekonomiska bedömning med motsvarande bedömningar från , och Europeiska kommissionen. Regeringen konstaterar att prognosen för BNP-tillväxten ligger i linje med och bedömningar. Regeringen och gör även snarlika prognoser för arbetslösheten. Bedömningarna av BNP-gapet redovisas i tabell 3.33 Tabell 3 Olika bedömningar av BNP-gap, procent av potentiell BNP Europeiska kommissionen () -0,1 -0,4 Källa: Prop. 2019/20, avsnitt 4.7. Regeringen konstaterar att och likt regeringen bedömer att BNP-gapet kommer att vara positivt både 2019 och 2020. Regeringen noterar även att Europeiska kommissionen bedömer att BNP-gapet kommer att vara negativt båda åren, vilket i huvudsak förklaras av en annan bedömning av nivån på potentiell BNP.34 bedömer att regeringens prognosjämförelse gällande BNP-gapet inte är tillräcklig för att ge en tydlig bild av vad som ligger bakom de skillnader som finns. Skillnaden mellan regeringens och bedömningar av BNP-gapet beror i huvudsak på olika prognoser för BNP- tillväxten, medan bedömningarna av nivån på potentiell BNP är mycket lika för både 2019 och 2020.35 Till bilden kan också läggas att i sin prognos gör uppskattningar av gapet som ligger i linje med regeringens bedömning, och BNP-gapet beräknas till 1,0 respektive av potentiell BNP respektive 2020.36 2017/18:203, s. 1 och 7. 2019/20:1, avsnitt 4.7. 2019/20:1, avsnitt 4.7. 36Ekonomistyrningsverket, Prognos – Statens budget och de offentliga finanserna , 2019. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.3.3Prognosjämförelser av strukturellt sparande i budgetpropositionen I budgetpropositionen jämför regeringen sin beräkning av det strukturella sparandet med sex andra bedömares prognoser, se tabell 4. Tabell 4 Olika bedömningar av strukturellt sparande, procent av potentiell BNP KI inkl. åtgärder (samt uppdatering inom -0,1 (-0,1) -0,2 (0,0) KI exkl. åtgärder () -0,1 -0,3 Europeiska kommissionen () Anm.: I KI:s huvudscenario antas aktiva åtgärder som innebär att personaltätheten i offentligfinansierade verksamheter kan bibehållas nivå, samt en standardhöjning i enlighet med den historiska utvecklingen. I det alternativa scenariot exklusive åtgärder ingår endast de åtgärder som tidigare beslutats och föreslagits i den beslutade budgeten , medan den kommunala utdebiteringen bibehålls nivå. Källa: Prop. 2019/20:1, avsnitt 8.7. Regeringen konstaterar att skillnaden gentemot andra bedömare i vissa fall är annorlunda för strukturellt sparande än den är för finansiellt sparande. De skillnader som finns kan bero på olika bedömningar av ekonomins potentiella BNP-nivå samt olika metoder för att beräkna strukturellt sparande. Regeringen framhåller även att skillnaderna kan bero på att prognoserna är gjorda och att de bygger på olika antaganden om den framtida politiken.37 Även när det gäller det strukturella sparandet kan konstatera att prognosjämförelsen i budgetpropositionen är kortfattad. För tyder både regeringens och expertmyndigheternas prognoser på att sparandet kommer att vara nära den nedre delen av intervallet som används för att bedöma om tydliga avvikelser från överskottsmålet föreligger. Eftersom prognoserna är gjorda bygger de på liknande information om det ekonomiska läget. uppdaterade sin prognos . När myndigheterna gjorde sina prognoser hade de dock inte information om höständringsbudgeten . Den beräknas dock ha haft 2019/20:1, avsnitt 8.7. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 1 9 begränsad effekt på sparandet, -2,9 miljarder kronor.38 bedömer att den information som regeringen och expertmyndigheterna hade tillgång till om i stort sett var lika för alla. För beräknar regeringen att det strukturella sparandet ökar från av potentiell BNP. bedömer också att det strukturella sparandet kommer att ligga på av potentiell BNP, men i myndighetens prognos ingår inte de reformer som senare presenterades i budgetpropositionen.39 Regeringen beräknar att reformerna minskar det finansiella sparandet av BNP.40 och regeringens prognoser är således inte direkt jämförbara. prognos genomfördes också utan kännedom om reformerna i propositionen. Men myndigheten analyserade två scenarier vid prognostillfället. Ett av scenarierna bygger på en förväntad finanspolitik medan det andra scenariot speglar det beslutsläge som gäller vid prognostillfället.41 Det senare scenariot är därmed jämförbart med prognos. I scenario med förväntad finanspolitik beaktades ofinansierade reformer motsvarande av BNP, vilket gör denna prognos mer jämförbar med regeringens. Det bör dock noteras att reformernas sammansättning skiljer sig åt. För budgetåren 2019 och 2020 gör regeringen och expertmyndigheterna liknande bedömningar av den potentiella BNP-nivån.42 De skillnader som finns rörande strukturellt sparande beror således främst på andra faktorer än denna bedömning. noterar även att prognos för strukturellt sparande 2020 och scenario utan finanspolitik ligger nära regeringens prognos. Detta trots att de nya reformerna i budgetpropositionen inte beaktas i beräkningarna. publicerade en ny bedömning av konjunkturläget.43 Huvudbudskapet var att den svenska ekonomin befann sig i en tydlig avmattningsfas. I prognosen reviderade myndigheten ner sin tidigare bedömning av BNP-tillväxten. Tillväxten 2019 reviderades ned från 1,7 till 2019/20:2, avsnitt 2.2. 39Ekonomistyrningsverket, Prognos – Statens budget och de offentliga finanserna , 2019. 2019/20:1, avsnitt 8.7. 41Konjunkturinstitutet, Konjunkturläget – , 2019. , Uppdatering av konjunkturbilden – , 2019. 2019/20:1, avsnitt 8.7. 43Beräkningarna utgår från nya data som publicerade till följd av en allmän översyn av nationalräkenskaperna. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och tillväxten 2020 reviderades ned från 1,2 till 0,8 procent.44 I den nya bedömningen beaktades även reformerna i budgetpropositionen för 2020.45 I tabell 5 jämförs prognoser för BNP-gap och strukturellt sparande med regeringens beräkning i budgetpropositionen . Tabell 5 oktoberprognos, procent av potentiell BNP Källa: och prop. 2019/20:1. Med hänsyn till osäkerheten i beräkningarna kan konstatera att bedömningarna av BNP-gapet och strukturellt sparande är mycket lika i de båda prognoserna. publicerade en ny bedömning av konjunkturläget och de offentliga finanserna. Huvudbudskapet var att aktiviteten i ekonomin hade bromsat in och att högkonjunkturen var över. I prognosen var reformerna i budgetpropositionen beaktade.46 reviderade ned sin tidigare bedömning av strukturellt sparande till -0,6 respektive -0,av potentiell BNP. Myndigheten konstaterar att sparandet avviker tydligt från målnivån båda åren. Beräkningarna av strukturellt sparande bygger på en ny metod som myndigheten inför från och med denna prognos. Metoden överensstämmer i allt väsentligt med den metod som och regeringen använder. Syftet med metodförändringen är att öka jämförbarheten i bedömningen av I prognosen beräknades BNP-gapet till av potentiell BNP, vilket är relativt lika de bedömningar som regeringen och gjort, se tabell 5. konstaterar att prognos ger en indikation om de osäkerheter som finns rörande bedömningen av strukturellt sparande. Det är också positivt att möjligheterna att jämföra prognoserna för strukturellt sparande nu ökar i och med metodbyte. 44Kalenderkorrigerad BNP i fasta priser. 45Konjunkturinstitutet, Konjunkturläget – , 2019. 46Ekonomistyrningsverket, Prognos – Statens budget och de offentliga finanserna , 2019. 47Ekonomistyrningsverket, Prognos – Statens budget och de offentliga finanserna , 2019. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 1 9 Kapitlet behandlar två frågor: om redovisningen av finanspolitikens inriktning är transparent och om inriktningen är förenlig med ramverkets principer för konjunkturhänsyn. Principerna i ramverket är utformade för att hantera målkonflikter mellan överskottsmålet och stabiliseringspolitiken. Kapitlet inleds med en sammanfattning av analysens resultat och de iakttagelser som gjorts. Därefter följer ett avsnitt som i korthet sammanfattar resultatet av tidigare granskningar. Avslutningsvis analyseras regeringens redovisning av finanspolitikens inriktning i budgetpropositionen . bedömer att finanspolitiken är neutral och ligger i linje med intentionerna i ramverket. I regeringens prognos ökar det strukturella sparandet , från av potentiell BNP. Sparandet närmar sig därmed målnivån. Denna bedömning är dock osäker och i prognos , där regeringens politik beaktas, minskar i stället det strukturella sparandet från av potentiell BNP. kan konstatera att regeringens motivering av finanspolitikens inriktning är kortfattad. I svar på tidigare granskningar har regeringen angett att avvägningar av stabiliseringspolitiken normalt sett inte behöver diskuteras när sparandet ligger vid målet och resursutnyttjandet är normalt, vilket är fallet för budgetåren 2019 och 2020. Faktaruta 3 Finanspolitikens inriktning Förändringen av det strukturella sparandet används som ett mått på finanspolitikens inriktning. Det beror på att förändringar av det strukturella sparandet påverkar resursutnyttjandet i ekonomin. Om sparandet ökar så indikerar det att finanspolitiken har en åtstramande effekt på resursutnyttjandet. Om sparandet i stället minskar är det en indikation på en expansiv politik som ökar resursutnyttjandet. Förändringar av det strukturella sparandet som ligger nära noll indikerar att finanspolitiken har en neutral effekt på resursutnyttjandet. För att undvika en procyklisk finanspolitik som förstärker variationerna i resursutnyttjandet är det nödvändigt att beakta det rådande konjunkturläget i utformningen av finanspolitiken. Därför innehåller det finanspolitiska ramverket handlingsregler för hur eventuella avvikelser från överskottsmålet ska hanteras i olika konjunkturlägen, se avsnitt 1.3.1. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Finanspolitikens inriktning 2020 kan betraktas som neutral Förändringen av det strukturella sparandet är ett mått på finanspolitikens inriktning. Den aktiva finanspolitiken i budgetpropositionen minskar sparandet av potentiell BNP. Denna effekt motverkas av andra faktorer som stärker sparandet i samma storleksordning. En betydande faktor som stärker sparandet är de regler som styr många välfärdssystem och det statliga budgetarbetet. De innebär bland annat att många transfereringar och andra anslag inte räknas upp i takt med att ekonomin växer och priserna ökar, vilket får en åtstramande effekt. Sammantaget beräknas det strukturella sparandet öka av potentiell BNP och finanspolitikens inriktning kan därmed betraktas som neutral. En neutral politik ligger i linje med ramverkets intentioner Prognoserna för det strukturella sparandet 2019 indikerar ett sparande under målet, men inom målintervallet. Om det strukturella sparandet avviker från målnivån på ett systematiskt sätt kommer överskottsmålet inte nås. När avvikelser uppstår bör regeringen därför sträva efter att föra tillbaka sparandet mot målnivån. I ramverket anges att små avvikelser inte bör resultera i omläggningar av politiken, eftersom det kan skapa en oönskad ryckighet. Den finanspolitiska inriktning som föreslås i budgeten ligger därmed väl i linje med de intentioner som finns i ramverket. 3.2Tidigare granskningar har eftersökt regeringens syn på finanspolitikens avvägning I tidigare granskningar har påtalat att de ekonomiska propositionerna i vissa fall saknat resonemang om hur finanspolitiken vägts av i förhållande till konjunkturen. Detsamma gäller resonemang om hur risker, osäkerheter och det ekonomiska läget med mycket låga räntor har beaktats vid bedömningen av den aktiva finanspolitiken.48 Regeringen har tidigare framhållit att den aktiva finanspolitiken inte bör användas för att försöka korrigera mindre konjunktursvängningar. Ett bättre sätt att hantera den typen av svängningar är med hjälp av automatiska stabilisatorer. I normala lägen, då det strukturella sparandet ligger vid målet, finanspolitikens inriktning är neutral och det inte finns behov av stabiliseringspolitiska åtgärder, diskuteras inte någon avvägning av stabiliseringspolitiken i de ekonomiska propositionerna. När det gäller osäkerheter har regeringen tidigare påpekat att de beaktas med hjälp av de alternativa scenarier för makroekonomin som finns redovisade i de 48Riksrevisionen, Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket, 2017, s. 7–8. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 1 9 ekonomiska propositionerna, men också med hjälp av de prognosjämförelser som redovisas, se avsnitt 2.3.49 3.3 Regeringens redovisning av finanspolitikens inriktning I budgetpropositionen stärks det strukturella sparandet med av potentiell BNP. Regeringen bedömer att finanspolitikens inriktning för i allt väsentligt är neutral och att detta är väl avvägt i det rådande konjunkturläget.50 Med den aktiva finanspolitik som regeringen föreslår i de ekonomiska propositionerna kan regeringen påverka utvecklingen av det strukturella sparandet. Den aktiva finanspolitiken består av den effekt som redan beslutade reformer och de i budgetpropositionen föreslagna reformerna har på den offentliga sektorns sparande. Nivåförändringar till följd av ändrade volymer i transfereringssystemen, ändrade skatteintäkter till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar med mera räknas inte som aktiv finanspolitik.51 I budgetpropositionen presenterar regeringen nya reformer för som minskar det finansiella sparandet med 25 miljarder kronor.52 I budgeten ingår även åtgärder som beslutats tidigare och som beräknas minska sparandet med ytterligare . Den aktiva finanspolitiken beräknas därmed få en sammanlagd budgeteffekt på -28,4 miljarder kronor.53 I regeringens redovisning framgår att den aktiva finanspolitikens expansiva effekt, motsvarande av potentiell BNP, motverkas av andra faktorer som verkar i åtstramande riktning, se tabell 6. Den främsta faktorn är den så kallade automatiska budgetförstärkningen som ryms inom kategorin övrigt. Begreppet automatisk budgetförstärkning förklaras i faktaruta 4. Såväl nettot av kapitalinkomster och ränteutgifter som förändringen av sparandet i ålderspensionssystemet och kommunsektorn ger upphov till en mindre ökning av sparandet.54 2017/18:203, s. 6–8. 2019/20, avsnitt 1.3, s. 29. 2019/20, avsnitt 8.1, s. 132. 2019/20, avsnitt 8.1, s. 133. 2019/20, avsnitt 8.2, s. 136. 2019/20:1, avsnitt 8.2, s. 135–136. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 6 Finanspolitikens inriktning – årlig förändring av det strukturella sparandet, procent av potentiell BNP Förändring av strukturellt sparande -0,6 Kommunsektorns sparande** Pensionssystemets finanser** (Förändring av BNP-gap) (-0,7) Anm.: *Intäkter från räntor och utdelningar minus räntekostnader. **Konjunkturjusterat sparande exklusive kapitalnetto. Källa: Prop. 2019/20:1, avsnitt 8.2. Faktaruta 4 Den automatiska budgetförstärkningen Regeringens budgetberäkning baseras på antaganden om oförändrade regler utöver de åtgärder som föreslås i propositionen. Antagandet om oförändrade regler får som konsekvens, om inga nya åtgärder föreslås, att utgifterna växer långsammare än BNP. tenderar skatterna att växa i takt med BNP och därigenom förstärks det finansiella sparandet. Regeringen kallar detta den automatiska budgetförstärkningen. Att utgifterna minskar i förhållande till BNP beror bland annat på att i en del av de statliga transfereringssystemen är ersättningsnivåer och takkonstruktioner nominellt fastlagda tills ett nytt beslut tas. Det finns även en åtstramande effekt i framskrivningen av förvaltningsanslagen till statliga myndigheter. I den så kallade pris- och löneomräkningen av myndigheternas anslag görs ett produktivitetsavdrag som motiveras med att en viss rationalisering förväntas av verksamheterna. I kommunsektorn är utgångspunkten att kommunerna och landstingen respekterar balanskravet och strävar efter god ekonomisk hushållning. Det finns därmed en på förhand given relation mellan kommunsektorns inkomster och dess utgifter. Ett oförändrat regelverk innebär att de genomsnittliga skattesatserna hålls konstanta och att de generella statsbidragen är nominellt oförändrade. Prognosen för skatteunderlaget blir därmed styrande för budgetprognosen. Regeringens beräkningsmetod innebär att nivån på den kommunala konsumtionen justeras om det behövs för att nå god ekonomisk hushållning. Utgiftsprognosen är därmed inte direkt kopplad till den befolkningsprognos som utgör grund för andra delar i budgeten. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 1 9 Den finanspolitiska inriktningen kan betraktas som neutral. Den aktiva finanspolitiken är expansiv, men balanseras av den åtstramande effekt55 som budgetreglerna normalt beräknas ha på det strukturella sparandet och som framträder i kategorin övrigt i tabell 6. i prognos beräknas finanspolitiken 2020 vara svagt expansiv. Där minskar det strukturella sparandet med av potentiell BNP. Med hänsyn taget till de osäkerheter som finns i beräkningarna ligger dock dessa förändringar inom felmarginalen. bedömer att regeringens och expertmyndigheternas prognoser indikerar att det strukturella sparandet ligger under målnivån, men inom målintervallet, se avsnitt 2.1. Både regeringens och expertmyndigheternas prognoser för BNP-gapet tyder på ett normalt resursutnyttjande och 2020. Enligt principerna i ramverket finns det då inget behov av att förändra sparandet, se faktaruta 5. Om det strukturella sparandet systematiskt skulle avvika från målnivån kommer överskottsmålet inte att nås, trots att avvikelserna för varje enskilt år inte uppvisar någon tydlig avvikelse från överskottsmålet. När det uppstår systematiska avvikelser bör regeringen därför sträva efter att återföra sparandet mot målnivån. För att förhindra att det uppstår systematiska avvikelser är det enligt bedömning därför eftersträvansvärt att inrikta finanspolitiken så att det strukturella sparandet återförs mot målnivån . Prognoserna för det strukturella sparandet är osäkra. I ramverket påpekas därför att det inte är rimligt att små målavvikelser leder till en omläggning av politiken. Det skulle ge en ryckighet i politiken som inte är önskvärd.56 Den föreslagna inriktningen av finanspolitiken 2020 som stärker sparandet med ligger således väl i linje med intensionerna i ramverket. noterar också att regeringens kommentar till finanspolitikens inriktning är kortfattad och att det ligger i linje med vad regeringen anser är nödvändigt när sparandet ligger vid målet och resursutnyttjandet är normalt. 55Ekonomistyrningsverket, Automatisk diskretionär finanspolitik – Förklaringar till förändringen av det konjunkturjusterade sparandet, 2013. 2017/18:207, s. 15. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Faktaruta 5 Illustration av finanspolitikens inriktning 2020 Figur 1 illustrerar regeringens prognoser för strukturellt sparande och BNP-gap för budgetåren 2019 och 2020. I figuren finns även expertmyndigheternas prognoser som upprättades budgetpropositionen, se tabell 3 och 4. Figur 1 BNP-gap och strukturellt sparande 2019 och 2020 -1,5 -4,5 -1,17 -0,17 Anm.: De numrerade rutorna i figuren motsvarar olika situationer till vilka det finns handlingsregler angivna i det finanspolitiska ramverket, jämför med tabell 1. Källa: Prop. 2019/20:1, och 2019. Figuren ovan visar strukturellt sparande på den horisontella axeln och BNP-gap på den vertikala axeln. Den vertikala korridor som utgår från intervallet -0,17 och 0,83 på den horisontella axeln representerar de värden som använder för att bedöma om det föreligger tydliga avvikelser från överskottsmålet, se faktaruta 1. Om det strukturella sparandet ligger utanför denna korridor avviker det således från målnivån med av potentiell BNP. Den horisontella korridoren som utgår från intervallet -1,5 och 1,5 på den vertikala axeln representerar i sin tur det intervall som i ramverket definieras som normalt resursutnyttjande, det vill säga ett BNP-gap på +/- av potentiell BNP. De numrerade rutorna i figuren motsvaras av de typsituationer som finns angivna i ramverket och som beskriver hur avvikelser från överskottsmålet ska hanteras i olika konjunkturlägen, se tabell 1. R I K S R E V I S I O N E N D E T F I N A N S P O L I T I S K A R A M V E R K E T – R E G E R I N G E N S T I L L Ä M P N I N G 2 0 1 9 Kapitlet behandlar två frågor: om regeringens uppföljning av skuldankaret är transparent och om den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld avviker från skuldankarets nivå. Kapitlet inleds med bedömning. Därefter följer ett avsnitt där regeringens uppföljning av skuldankaret ekonomiska vårproposition analyseras.