prop · H70399 · 2020-04-15 00:00:00 — Regeringens förslag: Anslaget 2:4 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget minskades i budgetpropositionen på ett icke avsett sätt. För att verksamheten ska kunna bedrivas på en oförändrad nivå bör anslaget ökas med . 1:3 Avsättning för kreditförluster 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor I statens budget finns för dessa ändamål uppförda anslag på 18 , 1 respektive . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Studiemedel ökas med . Anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster ökas med . Anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslagen används bl.a. för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag, för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster samt till statens utgifter avseende nedsättning av studiemedelsräntor. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset har beslutat att öka anslaget 1:2 Studiemedel med , anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster med och anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor med för att finansiera tillfälliga ändringar i studiestödssystemet (prop. 2019/20:146, 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:209). I denna proposition föreslås medel för åtgärder som kommer att öka utbudet av utbildning, exempelvis medel för utbildningsplatser på bl.a. universitet- och högskola, yrkeshögskola och yrkesvux. Detta leder till ökade kostnader för studiestöd. Anslagen 1:2 Studiemedel, 1:3 Avsättning för kreditförluster samt 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor bör därför ökas med , respektive . Utgifterna under anslaget 1:2 Studiemedel beräknas öka med 2021, 2022 och 2023. Utgifterna under anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster beräknas öka med 2021, 2022 och 2023. Utgifterna under anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor beräknas öka med 2021, 2022 och 2023. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 ökas med . Skälen för regeringens förslag: har fått ökad arbetsbelastning till följd av att ett stort antal regelförändringar i studiestödet har gjorts med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19. Detta kommer att kräva stora utvecklings- och informationsinsatser. Myndigheten kommer även behöva hantera ett ökat antal studiestödsärenden, frågor från studiestödstagare och ökade kontroller så att studiemedel inte betalas ut på felaktiga grunder. Anslaget bör därför ökas med . 6.16Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 1:16 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling får även användas för utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i fritidshemmet. Skälen för regeringens förslag: Anslaget får användas för utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i förskoleklassen och . För att säkerställa ett ökat genomslag av de statliga satsningarna för att öka kunskapsutvecklingen och likvärdigheten inom förskoleklassen och bör även sådana satsningar kunna riktas mot fritidshemmet. Anslagets ändamål bör därför utvidgas till att även omfatta utgifter som syftar till att stärka likvärdigheten och kunskapsutvecklingen i fritidshemmet. 1:18 Statligt stöd till vuxenutbildning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:18 Statligt stöd till vuxenutbildning ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl. a. för utgifter för statsbidrag för vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna samt för motsvarande äldre utbildningar, och annan utbildning som motsvarar vuxenutbildning. Kommunernas förutsättningar att erbjuda regional yrkesinriktad vuxenutbildning till individer som varslats om uppsägning till följd av utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19, och därför behöver utbilda sig för att få ett nytt arbete, behöver förbättras och antalet platser behöver byggas ut. Staten bör finansiera samtliga platser i regionalt yrkesvux och tillföra medel för att möjliggöra fler helårsplatser än vad som nyttjades 2019. Anslaget bör därför ökas med –2023 beräknas utgifterna öka med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:19 Myndigheten för ökas med . Skälen för regeringens förslag: För att Myndigheten för () ska kunna hantera fler kurser och kurspaket (korta utbildningar) inom , och för att täcka myndighetens utvecklingskostnader för en försöksverksamhet för en snabbare och mer flexibel väg till en yrkeshögskoleexamen, behöver ytterligare medel tillföras anslaget. Anslaget bör därför ökas med . beräknas utgifterna öka med och med . Med anledning av rekommendationer om att övergå till distansundervisning i vissa utbildningsformer med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset behöver MYH:s stöd till utbildningsanordnare förstärkas. En storskalig omläggning till distansstudier inom de eftergymnasiala utbildningsformer som MYH ansvarar för ställer nya krav på kompetens och resurser hos många utbildnings- anordnare. Regeringen avser därför att uppdra åt MYH att utöka arbetet med samordning och stöd avseende distansundervisning, så att kvaliteten i utbildningarna kan bibehållas. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget ökas med . beräknas utgifterna öka med och med . 1:20 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 2 . Regeringens förslag: Anslaget 1:20 Statligt stöd till yrkeshögskoleutbildning ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för statligt stöd för yrkeshögskoleutbildning. Utbrottet av det nya coronaviruset har ändrat förutsättningarna på arbetsmarknaden. För att kunna svara mot delvis nya behov på arbetsmarknaden bedömer regeringen att fler yrkeshögskoleplatser behövs. För att utöka antalet platser på redan beslutade utbildningar inom bör anslaget ökas med . beräknas utgifterna öka med respektive . Efter förslag i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 16, bet. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120) avsattes medel för korta utbildningar, dvs. kurser och kurspaket av mindre omfattning inom . Denna satsning bör förstärkas för att säkerställa att det finns utbildningsmöjligheter som på kort sikt kan tillgodose behovet av omställning på arbetsmarknaden. Anslaget bör därför ökas med . beräknas anslaget öka med . En försöksverksamhet med en snabbare och flexiblare väg till en yrkeshögskole- examen för den som redan har yrkeskunskaper föreslås införas. Yrkeshögskole- utbildningar organiseras vanligtvis i form av program där alla studerande följer samma upplägg och innehåll. För den som redan har yrkeskunskaper som motsvarar en betydande del av en yrkeshögskoleutbildning bör det finnas en mer flexibel och mer individanpassad väg till en yrkeshögskoleexamen. Regeringen avser därför att ge Myndigheten för i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet där tillgodoräknande och kompletterande utbildning erbjuds som ett särskilt spår inom yrkeshögskoleutbildningar. Anslaget bör därför ökas med . beräknas utgifterna öka med . Sammantaget bör därmed anslaget ökas med . beräknas utgifterna sammantaget öka med respektive . 2:2 Universitets- och högskolerådet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:2 Universitets- och högskolerådet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Universitets- och högskolerådet kommer på grund av utvecklingen på arbetsmarknaden att få en ökad arbetsbelastning då söktrycket till universitet och högskolor väntas öka på både kort och . har högskoleprovet dessutom ställts in, vilket kräver ökade informationsinsatser. För att bl.a. kunna hantera ett ökat antal ärenden och frågor, och för att tillgodose behovet av utökade informationsinsatser, bör anslaget ökas med . 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå Regeringen har bemyndiganden att –2022 för anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga medlemsavgifter till kunskaps- och innovationsplattformen KIC Healthy living inom hälsa under för innovation och teknik (EIT Health) på högst respektive . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att –2022 för anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga medlemsavgifter till kunskaps- och innovationsplattformen inom hälsa under för innovation och teknik (EIT Health) på högst för vart och ett av anslagen. Skälen för regeringens förslag: De årliga medlemsavgifterna till EIT Health är fastställda i euro. På grund av den försvagade svenska kronkursen ryms de årliga medlemsavgifterna till innovationsplattformen inte inom de befintliga bemyndigandena. Bemyndigandena om årliga medlemsavgifter –2022 för anslagen 2:4 : Forskning och utbildning på forskarnivå och 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå bör därför ökas med respektive . 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om medlemskap i en kunskaps- och innovationsplattform inom klimatområdet under för innovation och teknik (EIT Climate-KIC) och att under 2020–2025 för anslaget 2:6 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om en årlig medlemsavgift på högst . Skälen för regeringens förslag: Kunskaps- och innovationsplattformen inom klimatområdet under för innovation och teknik (EIT Climate- KIC) etablerades 2010 och är ett klimat- och innovationsinitiativ inom EU. Dess syfte är att främja innovativa idéer som kan lösa de utmaningar som klimatförändringar innebär. I partnerskapet deltar aktörer från lärosäten, företag och större städer. är associerad partner i Climate-KIC Nordic. För att ska kunna fortsätta delta i denna verksamhet bör regeringen därför bemyndigas att besluta om medlemskap i och –2025 besluta om en årlig medlemsavgift på högst . 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att –2022 för anslaget 2:16 : Forskning och utbildning på forskarnivå besluta om årliga kapitaltillskott till på högst . Skälen för regeringens förslag: Projektet är startat av EU som en del i en europeisk strategi för forskningens infrastruktur. är delägare i , som är ett icke-vinstdrivande bolag med säte i med syfte att skapa en permanent organisation för projektet. Regeringen har haft ett bemyndigande att besluta om årliga kapitaltillskott till bolaget på högst Verksamheten kommer fortsätta bedrivas varför regeringen bör bemyndigas att besluta om årliga kapitaltillskott på högst till –2022. 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter i fråga om bidrag till statliga universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare av högskoleutbildning, samt statliga myndigheter och andra organisationer med anknytning till högskoleområdet. har universitet och högskolor på grund av utbrottet av det nya coronaviruset övergått till att huvudsakligen bedriva undervisning på distans. För att stärka lärosätenas arbete med distansundervisning och med öppen nätbaserad utbildning (s.k. mooc:ar) bör de tillföras medel. Anslaget bör därför ökas med Mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden bedömer regeringen att behovet av utbildning har ökat. Regeringen anser därför att det behövs ökade resurser till universitet och högskolor för att möjliggöra för fler personer att läsa sommarkurser, eller behörighetsgivande utbildning (basår) eller för att påbörja en längre utbildning för att stärka deras möjligheter på arbetsmarknaden. För att möjliggöra för fler att läsa kurser bör ytterligare medel tillföras universitet och högskolor. Anslaget bör därför ökas med . Fler personer bedöms söka sig till högskolan för att påbörja en utbildning, omskola sig eller utveckla tidigare kompetens. Utbildningar där det bedöms råda brist på kompetens är särskilt viktiga att bygga ut. Anslaget bör därför ökas med . beräknas utgifterna öka med . Behörighetsgivande utbildning (basår), t.ex. tekniskt basår eller vårdbasår, har stor betydelse för rekryteringen till bl.a. tekniska utbildningar och bristyrkesutbildningar. För att fler att ska kunna läsa en sådan utbildning bör ytterligare medel tillföras universitet och högskolor för behörighetsgivande och högskoleintroducerande utbildning. Anslaget bör därför ökas med . beräknas utgifterna öka med . I den remitterade promemorian Fler obehöriga lärare och förskollärare ska kunna nå en behörighetsgivande examen genom (U2019/03260/UH) föreslås bl.a. regeländringar som gör att fler kan antas och studera en kortare utbildningsväg inom Vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar en examen. Förslagen bereds i . Denna utbildningsväg kräver mer omfattande insatser när det gäller validering. Anslaget bör därför ökas med . I syfte att möjliggöra för fler att omskola sig till ämneslärare genom kompletterande pedagogisk utbildning (KPU) bör universitet och högskolor få ökade resurser för att validera tidigare utbildnings- och arbetslivserfarenhet och på så sätt möjliggöra att fler blir behöriga att påbörja KPU. Anslaget bör därför ökas med . Regeringen bedömer även att regeländringar kan behövas för att underlätta omställning, till exempel för att fler ska vara behöriga till utbildningen och för att korta ned längden på KPU. KPU regleras i förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen och baseras på bedömningar som regeringen gjorde i propositionen Bäst i klassen – en ny lärarutbildning (prop. 2009/10:89 s. 43 ff.). Det finns också en särskild KPU för de med forskarexamen som regleras i förordningen (2016:705) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå och som baseras på bedömningar som regeringen gjorde i propositionen Särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med forskarexamen (prop. 2015/16:142 s. 14 f.) För att fler ska kunna ställa om till läraryrket kan regeländringar behöva göras som avviker från de bedömningar som ligger till grund för nuvarande reglering av utbildningarna. Sammantaget bör därmed anslaget ökas med . Utgifterna beräknas sammantaget öka med 2021 och med . 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor minskas med . Skälen för regeringens förslag: För att finansiera ökningen av anslaget 3:2 inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering minskas anslaget med . Minskningen bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslaget. 3:1 : Forskning och forskningsinformation I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 6 . Regeringens förslag: Anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation ökas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om en medlemsavgift till det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (Euro-HPC) på högst . Skälen för regeringens förslag: Med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset är forskning och innovation inom exempelvis nya läkemedel, diagnostiska tester, virusspridning och vaccin högt prioriterat. har många forskargrupper som, i samverkan med relevanta aktörer, bedriver forskning av hög kvalitet inom området och som skulle kunna bidra till att öka kunskapen. För att snabbt kunna ge extra stöd till forskning som kan stoppa utbrottet av covid-19 och förhindra framtida pandemiutbrott bör anslaget öka med . Anslaget minskas med för att finansiera en del av ökningen av anslag 3:2 : Avgifter till internationella organisationer som är ett resultat av den försvagade kronkursen. Sammantaget bör därmed anslaget ökas med . I budgetpropositionen bemyndigades regeringen att för anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation besluta om medlemskap i det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem med en medlemsavgift på högst (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16, bet. 2018/19:UbU1, rskr. 2018/19:104). Högpresterande datorer behövs för att klara stora vetenskapliga och samhälleliga utmaningar som kräver stor beräkningskapacitet, såsom tidig upptäckt och behandling av sjukdomar och prognoser om klimatutvecklingen. Dessutom är dessa datorer viktiga för tillämpningar inom artificiell intelligens samt för nationell säkerhet och försvar. Ett bemyndigande behövs för att betala medlemsavgiften på . 3:2 : Avgifter till internationella organisationer I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2021–2030. Regeringens förslag: Anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer ökas med . Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:2 : Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2021–2030. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för avgifter till internationella forskningsorganisationer. Dessa avgifter avser långsiktiga ekonomiska åtaganden. Åtagandena bedöms bli högre än vad som tidigare beräknats till följd av den försvagade svenska kronkursen. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker delvis genom att anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation minskas med . Vidare behöver bemyndigandet om framtida bidrag ökas med för att hantera de ovan beskrivna valutaeffekterna. 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning ökas med . Anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet ökades med efter förslag i budgetpropositionen , vilket innebar både en ökad satsning på området och att de svenska åtagandena gentemot europeiska rymdorganisationen () kan fullföljas (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2019/20:UbU1, rskr. 2019/20:120). De internationella åtagandena och säkerhets- frågorna har ökat markant inom rymdsektorn . EU:s rymdverksamhet och Rymdstyrelsens stöd till i dessa frågor har därtill intensifierats. För att hantera åtagandena bör anslaget 3:5 Rymdstyrelsen: Förvaltning ökas med . Finansiering sker genom att anslaget 3:4 Rymdforskning och rymdverksamhet minskas med motsvarande belopp. Denna omprioritering bedöms gynna verksamhetsområdet som helhet. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 3:9 Sunet ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för (Sunet), ett datanätverk för överföring av digital information mellan universitet och högskolor samt vissa andra organisationer. Sunet tillhandhåller den plattform som används av universitet och högskolor för distansundervisning. För att klara det ökade kapacitetsbehov som uppstått då universitet och högskolor på grund av utbrottet av det nya coronaviruset övergått till att huvudsakligen bedriva undervisning på distans krävs en förstärkning av Sunet. Kostnader för plattformar för distansundervisning finansieras genom avgifter från universitet och högskolor. Då den aktuella övergången sker i mycket hög takt bör dock särskilda medel tillföras för att klara den ökade belastningen. Anslaget bör därför ökas med . 6.17Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 Bidrag till vissa scenkonstinstitutioner ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för statsbidrag till bl.a. Kungliga Dramatiska teatern AB. I samband med installation av ett nytt övermaskineri i Thaliabyggnaden har Kungliga Dramatiska teatern AB haft oförutsedda merkostnader, vilket medfört att projektet försenats och fördyrats. Anslaget bör därför ökas med . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 6:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: En flytt av verksamhet och samlingar från dess nuvarande lokaler till nybyggda ändamålsenliga lokaler kommer att genomföras . Flytten medför kostnader för säkerhetsåtgärder, bl.a. till följd av samlingarnas omfattning och den stora andelen sekretessbelagt material. Kostnadsökningen ryms inte inom anvisade medel till följd av en oförutsedd nedgång av avgiftsintäkter. Anslaget bör därför ökas med . 14:1 Bidrag till folkbildningen I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 4 . Regeringens förslag: Anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen ökas med . Anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen minskas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för statsbidrag till folkbildningen. För att möta ökade behov av utbildning hos vuxna som behöver återkomma i arbete bedömer regeringen att folkhögskolan bör tillföras medel för fler platser på allmän kurs samt yrkesutbildning på gymnasial och eftergymnasial nivå. Utbildningarna kan genomföras i folkhögskolors lokaler eller på distans, beroende på vad omständigheterna kring utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 medger. Med tanke på de extraordinära omständigheterna anser regeringen att staten bör stå för hela kostnaden för dessa platser och ingen regional medfinansiering kommer att behövas. Anslaget bör därför ökas med . Utgifterna beräknas öka med 2021 och 2022. Arbetsmarknadsnära insatser på distans som studieförbunden bedriver inom relevanta områden bör tillgängliggörs bredare och kompletteras utifrån rådande situation för att snabbt möta behovet av kompetensutveckling som stärker individens möjlighet till arbete. Anslaget ökas med innevarande år. Anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen tillfördes för att utrikes födda föräldralediga ska kunna lära sig svenska och på så vis påskynda etableringen i samhället. Anslagets ändamål omfattar dock främst asylsökande, vilket inte är den tänkta målgruppen. Ändamålet för anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen omfattar däremot den tänkta målgruppen. Anslaget får bl.a. användas för statsbidrag till folkbildningen. Medlen bör därför överföras till anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen, som därmed ökas med . Anslaget 14:3 Särskilda insatser inom folkbildningen minskas med motsvarande belopp. Sammantaget bör därmed anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen ökas med . beräknas utgifterna öka med och med . 6.18Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:3 Fastighetsmäklarinspektionen ökas med 2 000 000 Skälen för regeringens förslag: Nya regler avseende tillsyn över fastighetsmäklar- företag med anledning av om penningtvätt och finansiering av terrorism beräknas träda i kraft . För att Fastighetsmäklarinspektionen ska kunna förbereda sin verksamhet för införandet av dessa bör anslaget ökas med 6.19Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 ökas med .