prop · H703146 · 2020-04-01 00:00:00 — Konsekvenser för statens budget Förslagen beräknas preliminärt öka utgifterna med 2020, 2021 och 2022. De beräknade beloppen omfattar även effekterna av ett tillfälligt införande av ett lägsta grundbelopp (se avsnitt 5.8.3). Bedömningen är att arbetslöshetskassorna tillsammans med a- kassor behöver genomföra en systemändring. Ett ökat antal ansökningar om inträde respektive arbetslöshetsersättning påverkar arbetslöshetskassornas verksamhet. Det gör även ändrade regler för bedömningen av arbetsvillkoret och medlemsvillkoret. Andelen av en arbetslöshetskassas medlemmar som har inkomstbortfallsförsäkring påverkar arbetslöshetskassornas finansieringsavgift till staten. Bland arbetslösa är andelen kvinnor större än andelen män, men den tillfälliga lättnadsregeln är könsneutral. Regeringens bedömer att den tillfälliga lättnadsregeln förbättrar möjligheten till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen för både kvinnor och män. Förslagen bedöms endast få marginella konsekvenser för små företag. Regeringen bedömer att förslagen medför att fler kommer att kunna upp- fylla arbets- och medlemsvillkoret vilket förbättrar möjligheten till ersätt- ning från arbetslöshetsförsäkringen och därmed möjlighet till egen Det innebär att fler personer med svagare förankring på arbetsmarknaden, såväl nyanlända som andra, har möjlighet att få ekono- misk trygghet genom arbetslöshetsförsäkringen i stället för försörjnings- De som medges ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen enligt förslagen om arbets- och medlemsvillkoret kommer att gynnas framför de som tidigare uppfyllt ett medlemsvillkor, men inte ett arbetsvillkor. Förslaget bedöms innebära att kommunernas försörjningsstöd avlastas. Konsekvenser med hänsyn till internationella åtaganden Förslagen bedöms medföra att uppfyller det internationella åtagande som följer av ratificeringen av den europeiska balken om social trygghet och dess tillhörande protokoll. Enligt regeringens bedömning förväntas förslagen inte få några konse- kvenser som påverkar åtaganden enligt ratificerade ILO-konven- Förslagen bedöms inte få några särskilda konsekvenser för miljön. Förslagen bedöms inte få effekter på fackförbundens frivilliga inkomst- Förslagen bedöms förstärka arbetslöshetsförsäkringens roll som automatisk stabilisator. 5.8.2 Konsekvenser av förslaget att tillfälligt avskaffa karensvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen Konsekvenser för statens budget Förslaget beräknas preliminärt öka statens utgifter med . Förslaget medför att arbetslöshetskassorna ska betala ut den första dag- penningen än vad som gäller . 2019/20:146 att arbetslöshetskassorna tillsammans med a-kassor behöver genomföra en systemändring. När antalet karensdagar 2018 minskades konstaterade regeringen att det var en större andel kvinnor än män som hade så korta arbetslöshetsperioder att de fått arbete innan karensperioden fullgjorts. Detta gällde även . Det kan antas att om fördelningen mellan män och kvinnor består kommer effekterna av att karensvillkoret tillfälligt avskaffas att vara marginella ur ett jämställdhetsperspektiv. Förslaget bedöms inte få några särskilda konsekvenser för små eller medelstora företag. Förslaget medför att enskilda till och med kommer att kunna få ta del av sin dagpenning än vad som sker enligt gällande ordning. Det innebär en större första utbetalning och att alla enskilda som inte utnyttjar alla kommer att få en något högre total ersättning än vad som är fallet . Det kan innebära att färre än vad som annars vore fallet kommer att ha behov av kompletterande försörjningsstöd i början av arbetslösheten. Det innebär också att fler personer med svagare förankring på arbetsmarknaden har möjlighet att få ekonomisk trygghet genom arbetslöshetsförsäkringen i stället för försörjningsstöd. Därmed dämpar också förslaget det nya coronavirusets inverkan på samhällsekonomin. Konsekvenser med hänsyn till internationella åtaganden Förslaget bedöms inte strida mot det internationella åtagande som följer av ratificeringen av den europeiska balken om social trygghet och dess tillhörande protokoll. Konsekvenser ut ett ILO-perspektiv Förslaget bedöms inte strida mot internationella åtaganden enligt ratificerade . Förslaget bedöms inte få några särskilda konsekvenser för miljön. Förslaget bedöms få effekter på arbetstagarorganisationernas frivilliga inkomstförsäkringar. Eftersom med arbetslöshetsersättning infaller än vad som är fallet kom- mer sannolikt med ersättning från fackförbundens inkomst- Prop. 2019/20:146 försäkringar också att infalla tidigare. 5.8.3Konsekvenser av förslaget om möjlighet att införa ett lägsta grundbelopp Konsekvenser för statens budget Förslaget bedöms inte i sig få några konsekvenser för statens budget. Regeringen avser att meddela tidsbegränsade föreskrifter om en lägsta gräns för dagpenningen i form av grundbelopp. Konsekvenserna för statens budget är beräknade inom ramen för förslaget om tillfälliga ändringar i arbetsvillkoret (se avsnitt 5.8.1). En upplysningsbestämmelse om att regeringen kan meddela föreskrifter om lägsta belopp för dagpenning i form av grun dbelopp bedöms i sig inte få några konsekvenser för arbetslöshetskassorna. Bestämmelser om med vilka belopp dagpenning ska lämnas finns i förordning. En upplysningsbestämmelse om att regeringen kan meddela föreskrifter om lägsta belopp för dagpenning i form av grundbelopp bedöms inte få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för små eller medelstora företag. En lättnad i arbetsvillkoret medför att ersättningen från grundförsäkringen kan komma att bli mycket låg för den som inte har arbetat heltid. En upplysningsbestämmelse om att regeringen kan meddela föreskrifter om lägsta belopp för dagpenning i form av grundbelopp bedöms ge möjlighet att häva negativa konsekvenser av en sådan ändring, så att dagpenningen inte blir orimligt låg. Förslaget bedöms dämpa behovet av kommunalt försörjningsstöd. Konsekvenser med hänsyn till internationella åtaganden Förslaget bedöms inte strida mot det internationella åtagande som följer av ratificeringen av den europeiska balken om social trygghet och dess tillhörande protokoll. 2019/20:146 Konsekvenser ur ILO-perspektiv Förslaget förväntas inte få några konsekvenser som påverkar åtaganden enligt ratificerade . Förslaget bedöms inte få några särskilda konsekvenser för miljön. 5.8.4Konsekvenser av förslaget om möjlighet att föreskriva om undantag i fråga om uppehåll i näringsverksamhet Konsekvenser för statens budget Förslaget bedöms inte ha några ekonomiska konsekvenser eftersom det i sig inte innebär att fler kvalificerar sig för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Däremot ger förslaget en möjlighet att meddela föreskrifter som t.ex. kan innebära att färre behöver avveckla sin verksamhet på grund av en tillfällig svacka som beror på det nya coronaviruset. Det skulle kunna innebära att företagare som haft uppehåll på grund av krisen i samband med det nya coronaviruset snabbt kan återuppta sin verksamhet när förutsättningarna förbättrats. Regeringen bedömer att arbetslöshetskassorna tillsammans med a-kassor behöver genomföra en mindre systemändring. I propositionen Trygghetssystemen för företagare (prop. 2009/10:120) konstaterade regeringen att kvinnor i större utsträckning än män anser att den ekonomiska osäkerhet som förknippas med företagande och den minskade tryggheten jämfört med anställning är skäl att avstå från företagande. Denna skillnad mellan kvinnor och män återfinns hos såväl unga (18–) som hos befolkningen i stort (18–). Förslaget kan bidra till stärkt trygghet för företagare, t.ex. under extraordinära förhållanden och skulle därför kunna vara till fördel för kvinnors fortsatta företagande. Antal företagare som beviljats beslut om uppehåll i verksamheten har uppgått till ca 2 700–2 900 –2019, varav kvinnor och män. Om denna fördelning fortsätter antas fler män komma att beröras av förslaget. Det finns drygt 300 000 företagare i för vilka företaget är huvudsaklig sysselsättning (egna företagare och företagare i eget aktiebolag). Därutöver tillkommer de som bedriver företag men inte som huvudsysselsättning. Förslaget syftar till att skapa förutsättningar för att vid behov meddela föreskrifter som gör att fler företag än vad som annars hade varit fallet kan leva vidare genom att läggas vilande i stället för att verk- Prop. 2019/20:146 samheten behöver upphöra definitivt. Konsekvenser med hänsyn till internationella åtaganden Förslaget bedöms medföra att uppfyller det internationella åtagande som följer av ratificeringen av den europeiska balken om social trygghet och dess tillhörande protokoll. Förslaget förväntas inte få några konsekvenser som påverkar åtaganden enligt ratificerade . Förslaget bedöms inte få några särskilda konsekvenser för miljön. 5.9.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas till den som har varit medlem i en arbetslöshetskassa under minst tolv sammanhängande månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan har uppfyllt arbetsvillkoret enligt 12–14 §§ (medlemsvillkor). Vid prövning av medlemsvillkoret ska medlemstiden beräknas så att den sökande för varje medlemsmånad får tillgodoräkna sig ytterligare . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vissa avbrott i medlemskapet som arbetslöshetskassan ska bortse från när medlemsvillkoret prövas. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om medlemsvillkoret, ändras på så vis att det i ett nytt andra stycke anges att vid prövning av medlemsvillkoret ska för den sökande, vid beräkning av medlemstid, för varje medlemsmånad tillgodoräknas tre ytterligare månader. Detta medför att en person kan uppfylla medlemsvillkoret redan efter tre månaders faktiskt medlemskap. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Rätt till ersättning vid arbetslöshet har en sökande som under en ramtid av före arbetslöshetens inträde 1.haft förvärvsarbete och utfört arbetet per kalendermånad, eller 2.haft förvärvsarbete av 6 kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader (arbetsvillkor). För att ha rätt till inkomstrelaterad ersättning ska den sökande ha uppfyllt arbetsvillkoret efter det senaste inträdet i arbetslöshetskassan. Detta gäller dock inte om medlemstiden har beräknats enligt 7 § andra stycket. Vid bedömning av om arbetsvillkoret är uppfyllt får en sökande som före inträdet i arbetslöshetskassan har varit medlem i en annan arbetslöshetskassa tillgodoräkna sig tid i den kassan. Paragrafen innehåller bestämmelser om arbetsvillkor. Första stycket ändras så att det krävs färre arbetade timmar för att uppfylla ett arbetsvillkor. I ett tillägg i andra stycket anges att undantag från att den sökande ska ha uppfyllt arbetsvillkoret efter det senaste inträdet i arbetslöshetskassan får göras om medlemstiden har beräknats enligt 7 § andra stycket. Förvärvsarbete inom ramtiden men före inträdet i arbetslöshetskassan får i dessa fall tillgodoräknas vid bedömningen av om arbetsvillkoret är uppfyllt. Detta innebär att för att en sökande ska ha rätt till inkomstrelaterad ersättning kan delar eller hela arbetsvillkoret i detta fall uppfyllas före inträdet i arbetslöshetskassan. Övervägandena finns i avsnitt 5.2 och 5.3. Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas med ett belopp per dag som inte är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av grundbelopp). Dagpenning i form av grundbelopp bestäms utifrån sökandens normalarbetstid och det belopp som regeringen fastställer, om inte annat följer av denna lag. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om lägsta belopp för dagpenning i form av grundbelopp. I paragrafen förs det in ett nytt tredje stycke med en upplysningsbestämmelse om att regeringen kan meddela föreskrifter om lägsta belopp för dagpenning i form av grundbelopp. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om 1.när en företagare ska anses som arbetslös i andra fall än som anges i35 § första och andra styckena och 35 a § samt om de villkor för fastställande av och rätt till arbetslöshetsersättning som i sådana fall ska gälla, och 2.undantag från bestämmelsen i 35 § tredje stycket. Paragrafen innehåller en upplysningsbestämmelse. Det förs in ett tillägg om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om undantag Prop. 2019/20:146 från bestämmelsen i 35 § tredje stycket. Av den bestämmelsen framgår att om näringsverksamheten återupptas av företagaren eller av en närstående person till denne, får en bedömning av om företagaren ska anses vara arbetslös enligt 35 § första stycket göras tidigast från det att näringsverksamheten återupptogs. Övervägandena finns i avsnitt 5.6. Enligt första punkten träder lagen i kraft . Av andra punkten framgår att bestämmelsen i 7 § i den nya lydelsen av medlemsvillkoret dock ska tillämpas med retroaktiv verkan för tid . Det innebär att kommer, vid prövning av medlemsvillkoret, varje kalendermånad som man varit medlem medföra att ytterligare tre kalendermånader läggs till medlemskapet för att uppfylla medlemsvillkoret. När bestämmelsen om ett snabbare medlemsvillkor gäller ska även undantaget från kravet i 12 § andra stycket att den sökande ska ha uppfyllt arbetsvillkoret efter det senaste inträdet i arbetslöshetskassan för att ha rätt till inkomstrelaterad ersättning tillämpas. Enligt tredje punkten ska karensvillkoret inte tillämpas för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid till och med . Detta gäller oavsett när ansökan ges in till arbetslöshetskassan. Undantaget från karensvillkoret innebär att arbetslöshetsersättning kommer att betalas ut utan avdrag för karens. För den som har fått ersättning kommer någon karens inte heller bli aktuell i samband med att undantaget upphör att gälla. Den som däremot inte har fullgjort sin karenstid och inte heller tagit emot dagpenning för någon ersättningsdag till och med behöver fullgöra karensvillkoret när undantaget har upphört. Av fjärde punkten framgår att äldre föreskrifter om medlemsvillkor och det med den bestämmelsen sammanhängande undantaget i fråga om arbetsvillkoret fortfarande gäller för ersättningsperioder som har beviljats före ikraftträdandet. Det innebär att en redan beviljad ersättningsperiod inte ska omprövas utifrån den nya lydelsen. Övervägandena finns i avsnitt 5.5 och 5.7. 5.9.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas till den som har varit medlem i en arbetslöshetskassa under minst tolv sammanhängande månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan har uppfyllt arbetsvillkoret enligt 12–14 §§ (medlemsvillkor). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om vissa avbrott 2019/20:146 i medlemskapet som arbetslöshetskassan ska bortse från när medlemsvillkoret prövas. Ändringen innebär att andra stycket tas bort och att uppfyllande av medlemsvillkoret förutsätter minst tolv månaders medlemskap i en arbetslöshetskassa. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Rätt till ersättning vid arbetslöshet har en sökande som under en ramtid av före arbetslöshetens inträde 1.haft förvärvsarbete och utfört arbetet per kalendermånad, eller 2.haft förvärvsarbete av 6 kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader (arbetsvillkor). För att ha rätt till inkomstrelaterad ersättning ska den sökande ha uppfyllt arbetsvillkoret efter det senaste inträdet i arbetslöshetskassan. Vid bedömning av om arbetsvillkoret är uppfyllt får en sökande som före inträdet i arbetslöshetskassan har varit medlem i en annan arbetslöshetskassa tillgodoräkna sig tid i den kassan. Med anledning av att bestämmelsen om snabbare uppfyllelse av medlemsvillkoret i 7 § inte längre ska gälla tas även det undantag i fråga om arbetsvillkoret som i sådana fall gällde bort. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Enligt första punkten träder lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att äldre föreskrifter fortfarande gäller för medlemsmånader som är påbörjade före . 5.9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Rätt till ersättning vid arbetslöshet har en sökande som under en ramtid av före arbetslöshetens inträde 1.haft förvärvsarbete och utfört arbetet per kalendermånad, eller 2.haft förvärvsarbete av 6 kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader (arbetsvillkor). För att ha rätt till inkomstrelaterad ersättning ska den sökande ha uppfyllt arbetsvillkoret efter det senaste inträdet i arbetslöshetskassan. Vid bedömning av om arbetsvillkoret är uppfyllt får en sökande som före inträdet i arbetslöshetskassan har varit medlem i en annan arbetslöshetskassa tillgodoräkna sig tid i den kassan. Ändringen innebär en ökning av det antal arbetade timmar som krävs för Prop. 2019/20:146 att uppfylla ett arbetsvillkor. Arbetsvillkoret motsvarar en återgång till det krav som gällde före . Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas med ett belopp per dag som inte är baserat på tidigare förvärvsinkomster (dagpenning i form av grundbelopp). Dagpenning i form av grundbelopp bestäms utifrån sökandens normalarbetstid och det belopp som regeringen fastställer, om inte annat följer av denna lag. Ändringen innebär att upplysningsbestämmelsen i tredje stycket om att regeringen kan meddela föreskrifter om lägsta belopp för dagpenning i form av grundbelopp tas bort. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om när en företagare ska anses som arbetslös i andra fall än som anges i 35 och 35 a §§ samt om de villkor för fastställande av och rätt till arbetslöshetsersättning som i sådana fall ska gälla. Ändringen innebär att bestämmelsen som upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om undantag i fråga om uppehåll i näringsverksamhet tas bort. Övervägandena finns i avsnitt 5.6. Lagen träder i kraft . 6 Ändringar i statens budget I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till ändringar i statens budget med anledning av utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19. Ändringarna är dels en följd av de lagförslag som lämnas i denna proposition, dels en följd av de övriga åtgärder som regeringen avser att vidta för att stärka bekämpningen av virusutbrottet och begränsa dess följdverkningar. 2019/20:146 6.1 Ändringar av statens utgifter Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 9 . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med 1 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för insatser inom regeringens arbete med hälso- och sjukvård och folkhälsa. Regeringen har i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132) föreslagit att anslaget ökas med och att det även får användas för utgifter för extraordinära smittskyddsåtgärder som kan behöva vidtas i arbetet med utbrottet av coronaviruset. Det finns ett behov att skyndsamt utöka antalet tester för covid-19 i syfte att bl.a. dämpa smittspridningen samt undvika ett stort bortfall av personal inom hälso- och sjukvården och annan samhällsviktig verksamhet, och i ett andra steg även inom övriga samhällssektorer. Anslaget bör därför ökas med ytterligare 1 . Lån i för beredskapsinvesteringar Regeringen har ett bemyndigande att besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i för beredskapsinvesteringar som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 5 . Skälen för regeringens förslag: Låneramen används för att kunna genomföra beredskapsinvesteringar i syfte att hantera allvarliga händelser som kan medföra konsekvenser för hälso- och sjukvården eller . Med anledning av det pågående utbrottet av det nya coronaviruset har regeringen i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132) föreslagit att låneramen för beredskapsinvesteringar ökas med . har därefter bl.a. fått i uppdrag att på nationell nivå säkra tillgången till skyddsutrustning, intensivvårdsutrustning och annat sjukvårdsmaterial till följd av spridningen av covid-19. Låneramen bör därför ökas med ytterligare 4 till 5 . I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett Regeringens förslag: Anslaget 5:2 Barnets rättigheter ökas med Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för att förverkliga barnets rättigheter i med utgångspunkt i barnkon- Organisationer som arbetar med barn i utsatta situationer och orga- nisationer som arbetar med våldsutsatta barn behöver utöka sina stöd- verksamheter för att möta ökade och ändrade behov till följd av utbrottet av det nya coronaviruset. Stödet ska bidra till att lindra den förstärkta utsatthet som kan drabba barn när de exempelvis inte kan gå till skolan, delta i fritidsverksamheter eller måste isolera sig i hemmet. kan öka förekomsten av våld, kontroll och missbruk i hemmet samt bidra till ökad psykisk ohälsa. Insatserna kan bl.a. avse ökad närvaro på nätet för att nå ut till utsatta grupper, att ge stöd till våldsutsatta barn samt att ge stöd till barn som lever i familjer i utsatthet. Anslaget bör därför ökas med Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för särskilda jämställdhetsåtgärder och för utgifter för statsbidrag för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Organisationer som arbetar med våldsutsatta kvinnor, barn och hbtqpersoner och mot våld i nära relationer behöver utöka sina stödverksamheter för att möta ökade och ändrade behov till följd av utbrottet av det nya coronaviruset. Stödet ska bidra till att lindra den förstärkta utsatthet som kan drabba dessa grupper när de exempelvis inte kan gå till jobbet eller måste isolera sig i hemmet. Isoleringen kan öka förekomsten av våld, kontroll, hedersrelaterat våld och förtryck och missbruk i hemmet samt bidra till ökad psykisk ohälsa. Insatserna kan bl.a. avse ökad närvaro på nätet för att nå ut till utsatta grupper och att ge stöd till våldsutsatta. Anslaget bör därför ökas med . 2019/20:146 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 27 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ökas med 5 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för aktivitetsstöd, utvecklingsersättning, statliga ålderspensionsavgifter samt statsbidrag till arbetslöshetskassor enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Sedan beslut om statens budget (prop. 2019/20:1 utg.omr. 14, bet. 2019/20:AU2, rskr. 2019/20:127) har beslutat att minska anslaget med till 27 (bet. 2019/20:FiU49, rskr. 2019/20:166).