prop · H703130 · 2020-05-28 00:00:00 — Fonderna har använt olika metoder för att genomföra klimatriskbedömningar och scenarioanalyser för sina respektive portföljer, och dessa har i samtliga fall varit direkt kopplade till ett visst IPPC-scenario inom ramarna för . Exempelvis har fonderna, med hänsyn till sitt valda scenario (1.5 eller ) skattat omställningsrisker relaterade till för att ta höjd för framtida koldioxidskatter, ökade priser på utsläppsrätter samt minskad användning av fossila bränslen som skulle ändra förutsättningarna för vissa specifika marknader. Första AP-fonden har även utvecklat en egen metod (en så kallad klimat-heatmap) som kartlägger exponering mot fossila bränslen samt koldioxidintensiva bolag i större delen av den noterade portföljen samt flaggar förvaltningsmandat med särskilt hög klimatriskexponering. har gjort en översiktlig analys av fysisk klimatrisk för större delen av den onoterade portföljen. Sjunde AP-fonden har inte gjort scenarioanalyser för att kartlägga omställningsriskerna. 152Fjärde AP-fondens anger i sin årsredovisning att fonden ska bidra till att målen inom uppfylls genom 1) dialog för att påverka portföljbolag att minska koldioxidutsläpp i linje med , och säkerställa en väl avvägd och kontrollerad riskhantering genom 2) klimatriskanalys, samt 3) investeringar enligt sin lågkoldioxidstrategi och 4) dedikerade allokeringar till investeringar som gynnas av eller har en ledande roll inom den pågående klimatomställningen. 153Andra AP-fondens hållbarhetsrapport. I sin strategi beskriver fonden det övergripande målet om en hållbar strategisk målportfölj, ”vilket inkluderar att den ligger i linje med ” samt att fonden har som mål att ”ta fram metoder för att mäta om portföljen ligger i linje med ” . Se även Andra AP-fondens förhållningssätt till klimatomställningen (2016). 10.3Fondernas hållbarhetsstrategier och investeringsövertygelser AP-fonderna anser att hållbara investeringar och långsiktig finansiell avkastning sammanfaller . Samtliga AP-fonder delar en övertygelse om att hållbarhet stöder företagens långsiktiga framgång och avkastning. Vissa av fonderna har anpassat sina investeringsövertygelser för att reflektera detta, till exempel har Första AP-fonden ”Fokus på hållbart värdeskapande kan ge möjligheter att långsiktigt öka avkastningen och reducera den finansiella risken” som sin investeringsövertygelse. ”Andra AP-fonden har explicit uttalat att ”Hållbarhet lönar sig” samt ”Klimatförändring är en systemrisk ”. har explicit uttalat att ”Integrera hållbarhetsaspekter i förvaltningen bidrar till en bättre hantering av risker och möjligheter samt därmed till avkastningen”. AP-fonderna poängterar att hållbarhetsinriktade investeringar inte alltid nödvändigtvis är goda finansiella investeringar. Samtliga AP-fonder fokuserar på klimat och bolagsstyrning. Medan AP-fonderna utför arbete inom alla tre hållbarhetsområden (det vill säga miljö, socialt ansvar och bolagsstyrning) prioriterar de flesta frågor som rör miljö, framförallt klimat, samt bolagsstyrning. Samtliga AP- fonder anger klimat som ett fokusområde, och Tredje, Fjärde och Sjunde AP-fonderna anger också miljöfrågor mer generellt. Samtliga AP-fonder har även explicit angivit bolagsstyrning som fokusområde. Dessutom arbetar de med sociala frågor (både via och direkt), men endast tre fonder har definierat fokusområden inom sociala frågor: mänskliga rättigheter (Andra och Sjunde AP-fonderna), mångfald (Andra och Sjätte ), korruption (Första AP-fonden), arbetsvillkor (Första AP-fonden) och jämställdhet (Första och ). Mål för hållbarhetsarbetet är relaterade till interna processer och utfall för portföljen. AP-fonderna har översatt sina prioriterade områden till mål, både relaterade till interna processer (till exempel användningen av klimatriskscenarier i utvärderingen av investeringar, mål för röster avgivna vid årsstämma), samt om utfall för portföljen (till exempel totala investeringar i gröna obligationer, CO2-reduktionsmål, portföljförändring till tematiska investeringar). av målen 2019 tvärs fonder är relaterade till interna processer (Bild 47). En bakomliggande anledning är att flertalet fonder har en tydlig vision för hur de ska arbeta, men föredrar att inte följa utfallsmål relaterade till portföljsammansättningen, då fonderna anser att detta under vissa förutsättningar skulle kunna leda till suboptimala investeringsbeslut. Fonderna resonerar till exempel om att en fond som åtagit sig att äga gröna obligationer till ett visst värde kan inom riskera att göra en oattraktiv investering för att uppnå målet, om det faller sig så att gröna obligationer är för högt prissatta på marknaden (enligt fondens värdering) för måluppfyllnad. Första och Tredje AP-fonderna har en högre andel mål fokuserade på utfall för portföljen jämfört med övriga AP-fonder. Fonderna uppger att det viktigaste skälet till detta är ansvarsutkrävande. Liknande förklaringar ges av ledande internationella fonder, som till större utsträckning använder sig av utfallsrelaterade mål. Dessa inkluderar till exempel mål för olika typer av dedikerade investeringar och utfallsmål för koldioxidavtrycket som följs upp och presenteras i årsredovisningen. Målen är inte alltid specifika och tidsbundna. Detta gäller för mål för interna processer såväl som för utfallsmål. Det finns områden där de flesta fonder valt att inte ha ett specifikt mål, till exempel kring gröna obligationer. Med undantag av Tredje AP-fonden som har som mål att investeringar i gröna obligationer ska fördubblas och öka till innan 2025154. Detta kan också exemplifieras med mål för minskning av koldioxidutsläpp där fyra av sex fonder har specifika mål för detta, vilket också andra ledande internationella pensionsfonder har. Exempel på mål hos andra fonder inkluderar: reducera koldioxidutsläppen i aktieportföljen till 2025, reducera koldioxidintensiteten i portföljen155 tvärs hela portföljen, och att öka lågkoldioxid-investeringar Tredje AP-fondens mål för koldioxidutsläpp är ett bra exempel för ett specifikt mål med tydlig tidsfrist. Målet är att halvera koldioxidutsläppen i investeringsportföljen . Första AP-fonden vill vara koldioxidneutrala , med ett tydligt delmål att minska koldioxidavtrycket156 . Fjärde AP-fonden har ett specifikt mål men med längre tidshorisont: fonden siktar på att vara koldioxidneutral innan 2045.157 Andra AP-fonden har som mål att utveckla portföljen i linje med och IPCC:s scenario med begränsad överträdelse, som är mest konservativt. I detta scenario ska växthusgasutsläppen minskas till 2030 och 2050. Fonden har även som mål att utveckla fondens interna index så de uppfyller kriterierna för EU Aligned Benchmarks. Sjätte och Sjunde AP-fonderna har inga specifika mål för minskningen av koldioxidutsläpp. Samtliga fonder arbetar dock med att reducera koldioxid relaterat till portföljen och rapporterar utvecklingen enligt den gemensamt överenskomna för koldioxidrapportering (se sista avsnittet om Fondernas rapportering), även om de inte har specificerat något mål. 154Tredje AP-fondens årsredovisning 2019, s. 18. 155Koldioxidintensitet avser koldioxidutsläpp i förhållande till investeringsvolymen. Bland andra ledande internationella pensionsfonder är målsättningarna i högre grad mätbara och tidsbundna, till exempel avseende specifika mål för minskning av koldioxidavtryck och mål för volyminvesteringar för investeringar med låga koldioxidutsläpp. Detta gör att de kan följa resultaten och att målen kan anpassas ytterligare när de uppfylls. En fond har till exempel anpassat sina koldioxidrelaterade mål till en mer ambitiös nivå när koldioxidmålet nåddes i förväg. Investeringar i fossila bränslen granskas och omprövas allt mer. Fossila bränslen har varit föremål för diskussion, och vissa investerare har ändrat sin ståndpunkt offentligt, till exempel har Blackrock, som är en av världens största kapitalförvaltare meddelat att de kommer att utesluta företag där termiskt kol står för av intäkterna. Olika angreppssätt för investeringar i fossila bränslen baserat på egna riskbedömningar (Bild 48). Per har ingen av AP-fonderna helt avyttrat bolag med exponering mot fossila bränslen. Samtliga fonder belyser att de hellre äger och engagerar sig för att minska utsläppen från portföljbolag, än att följa en ren avyttringsstrategi för koldioxidintensiva sektorer. AP-fonderna har dock fattat olika beslut baserat på sina riskanalyser; Första AP-fonden har dock avinvesterat från bolag med fossil verksamhet . Första, Tredje och Fjärde AP-fonderna avinvesterar158 bolag med av intäkterna exponerade mot termiskt kol eller oljesand. Andra AP-fonden avinvesterar alla kolgruvebolag som utvinner termiskt kol (klassificerade inom sub-industrin Coal and Consumable Fuels) Fonden avinvesterar kraftbolag som har betydande finansiell klimatrisk på grund av kolbaserad elproduktion 158Avinvesteringar sker antingen på finansiell grund eller till stöd av syftet med en konvention. Avinvesteringar görs utifrån ett antal kriterier som fondens styrelse tar beslut om. Bolagen offentliggörs inte. (av EBIT), och genomför bolagsspecifika riskanalyser inom olja och gas. Detta har lett till att fonden avinvesterat totalt 80 bolag: 37 kraftbolag, 20 olje- och gasbolag samt 23 kolbolag . Sjätte , som riskkapitalinvesterare, investerar som regel inte i fossila bränslen. 159 har begränsad sektorexponering (och äger endast ett fåtal underleverantörer till företag inom olja och gas). Därför har ingen formell avinvesteringspolicy. Sjunde AP-fonden har inte heller någon övergripande avinvesteringspolicy för fossila bränslen, men använder portföljdiversifiering som riskhanteringsstrategi för att hantera hållbarhetsrisker i portföljen (snarare än att definiera uteslutningskriterier). Dessutom har Sjunde AP-fonden valt att avinvestera sju bolag som fonden bedömt ”agerar i strid mot ”160.161 Första till Fjärde AP-fonderna har anammat striktare regler än många andra ledande internationella pensionsfonder angående investeringar i fossila bolag. Flera ledande internationella pensionsfonder har också avinvesterat termiskt kol (eller bestämt sig för att inte göra ytterligare investeringar), men har sällan någon specifik avyttringsstrategi när det gäller olje- och gasbolag. Dessutom är vissa ledande internationella pensionsfonder mer transparanta i sin rapportering kring fossila innehav och redovisar storleken på sin exponering mot energisektorn, olika energikällor som del av det, samt hur exponeringen har utvecklats . 159Sjätte och Sjunde AP-fonderna omfattas av andra regelverk. 160Sjunde AP-fonden anger följande anledningar till avinvestering: motverkning av klimatlagstiftning i (5 bolag), utvinning av arktisk olja i (1 bolag), storskaligt oljeledningsprojekt i och (1 bolag). 161Sjätte och Sjunde AP-fonderna omfattas av andra regelverk. Rapportering om fossila bränslen och avinvesteringar sker i begränsad utsträckning. Första till Fjärde AP-fonderna rapporterar hur många fossila bolag som avinvesterats till följd av riskbedömningar, men inte vilka dessa bolag är. Sjunde AP-fonden rapporterar vilka bolag som har avinvesterats och varför, för att få en påtryckningseffekt. har inte avinvesterat några bolag eftersom de som investerare i riskkapitalbolag aktivt selekterar sina bolag. AP-fonderna redovisar inte storleken på sina exponeringar mot fossila bolag, eftersom detta bedöms vara utmanande att definiera och mäta. Fonderna har utvecklat en gemensam rapportering för koldioxidutsläpp. AP-fonderna jobbar med biologisk mångfald där det är materiellt162, men utan en övergripande strategi. Biologisk mångfald är ett område inom miljö som angivit som näst största globala risken i sin globala riskrapport (2020), efter klimatförändringar men före andra risker som cyberattacker, mellanstatliga konflikter och svält. Alla AP-fonder arbetar med miljö och klimat, som - där det är materiellt - inkluderar specifikt arbete med biologisk mångfald. Fonderna har dock ingen uttryckt strategi för biologisk mångfald och har inte en separat rapportering avseende vilka portföljinvesteringar som har störst påverkan på biologisk mångfald. är en nyckelaktör som driver biodiversitetsfrågor för Första till Fjärde AP-fonderna, både proaktivt (till exempel dialoger avseende bekämpningsmedel som riskerar att skada bi-pollineringen i ) och reaktivt, som svar på vissa incidenter (till exempel skogsskövlingar i till följd av sojaproduktion). Bland annat har fört en proaktiv dialog med ett stort företag inom jordbruks- och livsmedelsproduktion, om bolagets policyer och rutiner för att förhindra avskogning i sin leverantörskedja av soja. har bolaget vidtagit ett antal åtgärder för att hantera problemen med avskogning i , bland annat en finansieringslösning som ska uppmuntra och belöna leverantörer som undviker avskogning av inhemsk vegetation och istället effektiviserar sitt jordbruk på redan uppodlad mark. Därutöver har Andra AP-fonden, som har en högre andel investeringar i skog och jordbruk än de andra AP-fonderna, utvecklat specifika egna riktlinjer för skog och jordbruk, bland annat relaterade till biologisk mångfald, som fonden följt . Bland annat framgår i investeringsriktlinjerna för TCGA och TCGA II (bolagen och fonderna som AP2 är delägare i och som investerar i jordbruksfastigheter) att inga fastigheter inom biologiska zon får förvärvas (TCGA och TCGA II har aldrig inkluderat några sådana jordbruksfastigheter). För görs en utförlig undersökning av vem som ägt fastighetens mark från investeringsdatum tillbaka till när marken först såldes av regeringen. Fonden måste säkerställa att det inte finnas några oklarheter relaterade till ägarförhållanden innan en fastighet köps. är det dessutom ett krav i att alla fastigheter som överlåts har registrerats med GPS-koordinater. Fonden strävar efter att säkerställa att riktlinjer efterlevs samt transparens. påbörjades externa revideringar av jordbruksfastigheterna i TCGA och TCGA II och ungefär en tredjedel av jordbruken genomgår revision . Revisionerna görs av en global hållbarhetskonsult. Syftet med revisionerna är att bedöma om lagar och regler i efterlevs, samt om PRI:s riktlinjer för ansvarsfulla investeringar i jordbruk och/eller engagemang i relation till hållbarhetscertifiering. (där AP2 ingår), genomför, tillsammans med TCGA:s förvaltare, revisionerna. 162Där fonderna bedömer att det är relevant, det vill säga där det har en signifikant effekt. Därutöver arbetar AP2 aktivt med att förbättra bolagens arbete vad gäller hållbarhet, bland annat genom styrelsearbete. Fondens representant i styrelsen för TCGA är också medlem i dess . antogs en policy som tydliggör att förvaltarna har nolltolerans vad gäller förvärv av mark som avskogats. kan inte förvärvas om den avskogats efter de tidpunkter som anges i policyn (). De olika årtalen beror på att är indelat i olika biologiska zoner. Jämförelsevis har andra ledande internationella pensionsfonder inte heller någon specifik strategi för att hantera frågor gällande biologisk mångfald, men en fond uppger att den kommer uppmärksamma ämnet mer framgent. Dessutom finns ökad efterfrågan på utveckling av branschstandarder och ett flertal kapitalförvaltare har uppmanat dataleverantörer att lämna uppgifter om företagens påverkan på den biologiska mångfalden163. 10.4 Fondernas verktyg för att integrera hållbarhet i investeringar Fonderna har integrerat hållbarhet i förvaltningen av samtliga tillgångsslag. Fonderna använder en rad olika verktyg för att integrera hållbarhetsaspekter i sina portföljer, både i utvärderingsfasen och efter att investeringen gjorts (Bild 49). Dessa verktyg är i stort desamma tvärs fonderna. Innan investeringen utvärderar fonderna en investeringsmöjlighet både ur ett risk- och ur ett värdeskapandeperspektiv: Från ett riskperspektiv integrerar AP-fonderna klimatrelaterade risker i den finansiella riskanalysen, vilket i vissa fall har resulterat i avinvesteringar av specifika företag. Bland annat tas hänsyn till risker relaterade till omställningen till en mindre fossilbaserad ekonomi (så kallad omställningsrisk) som exempelvis kan innefatta politiska beslut som höjda koldioxidskatter, vägtullar eller ökade priser på utsläppsrätter som stegvis är tänkta att bidra till minskadanvändning av fossila brä nslen. Sådana politiska beslut ändrar förutsättningarna för vissa specifika marknader och tas med i fondernas beräkningar. Fonderna använder också normbaserade principer (där de säkerställer att minimistandard eller intentionen bakom internationella konventioner som har ratificerat efterlevs) och negativ screening164 baserad på förbestämda hållbarhetskriterier. Från ett värdeskapandeperspektiv använder merparten av fonderna sig av temainvesteringar inom ränteportföljen (gröna eller sociala obligationer) samt inom noterade och alternativa investeringar (bland annat Polhem Infra, som ägs av Första, Tredje och Fjärde AP-fonderna, och specifika clean-tech-mandat). Några fonder har även integrerat hållbarhetsfaktorer i portföljkonstruktionen. Första, Andra och Fjärde AP-fonderna har integrerat hållbarhetsaspekter165 (till exempel koldioxidutsläpp, jämställdhet) i själva portföljkonstruktionen för noterade aktier. Principen är att skifta allokering så att den överviktar exponeringen mot bolag som presterar bättre än andra med avseende på en eller fler utvalda hållbarhetsfaktorer. Ett exempel är att Andra AP-fonden har utvecklat 1634 kapitalförvaltare inkluderar Managers, , och Mirova. 164AP-fonderna använder sig av exkluderingar och avinvesteringar och screenar för om bolag lever upp till de krav fonderna beslutat. Normbaserad exkludering används inom samtliga tillgångsslag och gäller för alla bolag som bedömts bryta mot internationella konventioner som ratificerats av . Ett antal fonder gör även normbaserade avinvesteringar av bolag som dessa fonder bedömer bryter mot intentionen bakom internationella konventioner som ratificerats av . Fonderna kan också avinvestera företag baserat på exponering mot specifika hållbarhetsrelaterade risker. 165Systematisk förvaltning innefattar alla strukturerade förvaltningsstrategier, till exempel kvantitativ-aktiva samt index-passiva strategier. Dessa strategier bygger inte på så kallad fundamental förvaltning (bottom-up, stock-picking etcetera). en så kallad ”smart beta-strategi” för globala aktier, med ett flerfaktorindex som utgår från ett antal hållbarhetsfaktorer, såväl som ett antal traditionella riskfaktorer, som historiskt sett har korrelerat med överavkastning. Fonden har också börjat utveckla ett liknande flerfaktorindex49 för företagsobligationer. Hållbarhet är även integrerat i utvärderingsprocessen (så kallad due diligence) av direktinvesteringar och externa förvaltare (denna typ av utvärdering görs i olika utsträckning av samtliga fonder). Efter investeringen är gjord använder fonderna främst ägarengagemang och bolagsbevakning för att följa upp och säkerställa att innehav och externa förvaltare fortsätter uppfylla uppsatta hållbarhetskrav. AP-fonderna har ett förstärkt fokus på ägarengagemang. Fonderna använder liknande verktyg som ledande internationella pensionsfonder, men de lägger extra fokus på ägarengagemang i bolag och i vissa fall även med branscher. Föredömlig förvaltning innebär att vara en aktiv och engagerad ägare. Detta är uttalat i Regeringens proposition166 och samtliga fonder anser att de har möjlighet att skapa värde genom att engagera sig som ägare. De gör detta bland annat genom dialog, röstning, samt representation i styrelser och valberedningar. Fonderna engagerar sig i noterade bolag samt direktägda tillgångar då de bedömer att det är där de har störst påverkan. Första till Fjärde AP-fonderna engagerar sig dessutom tillsammans i utländska bolag för att öka sin påverkan genom . Ett exempel är engagemang rörande säkerheten vid dammar för gruvavfall, där rådet har representerat ett investerarkonsortium i dialogen med ledande branschbolag samt bedrivit ett omfattande arbete för ökad transparens i branschen. Sjunde AP-fonden har engagerat sig i olika hållbarhetsteman, med frågor som berör såväl branscher som enskilda bolag, till exempel gällande lobbying mot Parisavtalet167. är aktiva inom branschorganisationer och har en löpande dialog och uppföljning med fonderna och bolagen i sin portfölj. De har också ofta en plats i fondernas . Även om många ledande internationella fonder har ett stort ägarengagemang så utmärker sig AP-fonderna inom detta område. Däremot är vissa internationella pensionsfonder tydligare kring hur de bidrar till att uppfylla FN:s utvecklingsmål och bygger sina temainvesteringar, kommunikation och rapportering kring dessa. Till exempel, kartlägger några fonder sitt investeringsuniversum enligt FN:s utvecklingsmål för att förenkla positiv screening av investeringar, och redovisar samt rapporterar sedan hur investeringarna bidrar till att nå dessa mål. Fonderna anpassar användningen av verktyg efter portföljsammansättningen. Eftersom vissa verktyg är mer lämpade för vissa tillgångsslag eller förvaltningsstrategier än andra, anpassar AP-fonderna användningen efter portföljsammansättningen. Normbaserad168 och negativ screening används för alla tillgångsslag. 166Regeringens proposition 2017/18:271 Ändrade regler för Första–Fjärde AP-fonderna, p. 25 (Gemensamma riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedel inte bör placeras i). 167Sjunde AP-fonden anger följande anledningar till avinvestering: motverkning av klimatlagstiftning i (5 bolag), utvinning av arktisk olja i (1 bolag), storskaligt oljeledningsprojekt i och (1 bolag). 168Normbaserad screening innefattar Företag eller affärsmodeller granskas för att säkerställa att minimi-standard eller intentionen bakom internationella konventioner efterlevs. Fjärde AP-fondens svenska aktieportfölj är större än övriga AP-fonders portföljer. I kombination med betydande aktieäganden i mindre och medelstora företag är fonden representerad i fler valberedningar än andra fonder. Det omvända gäller för fonder med mer internationell eller diversifierad portfölj, som till exempel Andra och Sjunde AP-fonderna, som har behov att mer systematiskt kunna realisera möjligheter och kontrollera risker relaterade till hållbarhet. Andra AP-fonden har därför fokuserat på att utveckla mer systematiska verktyg och använder ett så kallat flerfaktorindex169 för att vikta om portföljen mot verksamheter som presterar bättre inom utvalda hållbarhetsfaktorer. Andra AP-fonden har även som målsättning att fondens flerfaktorindex ska harmonisera med de nya EU-direktiven rörande Aligned Benchmarks170. , som är riskkapitalinvesterare, har anpassat sina verktyg till portföljens illikvida natur, vilket har resulterat i ett starkt fokus på hållbarhetsrisker i utvärderingsprocessen (due diligence). Exempelvis har fonden tagit fram ett hållbarhetsramverk för att utvärdera externa förvaltare. har således bara möjlighet att använda hållbarhetsverktyg relaterade till riskkapital, och har därför utvecklat dessa mer än andra fonder. Hållbarhetsverktyg för olika tillgångsslag Fonders användande av verktyg Verktyg för granskning och urval av investeringar Vertyg som används innan investering1 Verktyg som används efter investering i finansiell analys / 1.Strategiska allokeringsstrategier bygger på att riktvärden för olika tillgångsklasser sätts för portföljen, som därefter ombalanseras regelbundet. Passiv förvaltning speglar ett förutbestämd marknadsindex Källa: Intern och extern rapportering, intervjuer Följande delar redogör i detalj för vilka verktyg som används av fonderna, samt för vilka tillgångsslag och förvaltningsstrategier dessa i högre utsträckning är tillämpbara.