prop · H80316 · 2020-09-29 00:00:00 — Elcertifikatskonton utan elcertifikat kan avsluta när någon upphör att vara kvotpliktig eller inte längre har en anläggning som är godkänd för tilldelning av elcertifikat. Det finns då ingen rätt att ha kvar den sortens konto, utan vill en aktör fortsätta handla med elcertifikat får denne ansöka om ett konto för s.k. traders. Om det finns elcertifikat på ett konto, kan detta inte avslutas utan samtycke från kontohavaren. Därför bör det krävas en begäran om att kontot ska avslutas. Om det finns ett stort antal elcertifikat på kontot, kan marknadspriset på certifikaten påverkas vid en makulering och förutsättningarna för marknaden ändras. Detta är inte önskvärt. En begäran om att ett elcertifikatskonto ska avslutas och kvarvarande elcertifikat makuleras bör därför tillgodoses endast om det finns ett fåtal elcertifikat på kontot. För att underlätta administrationen bör en gräns för makulering sättas vid femtio elcertifikat. Någon ersättning för de makulerade elcertifikaten bör inte betalas. Lagrådet anger i sitt yttrande att praktiska skäl talar för att myndigheten alltid bör ha möjlighet att avsluta ett konto så snart myndigheten och kontohavaren är ense om åtgärden. Lagrådet anser därför att bestämmelsen bör kunna tillämpas inte bara när åtgärden har föregåtts av en begäran från kontohavaren utan också när kontohavaren samtycker till en avslutning av kontot som myndigheten har initierat. Förslaget i propositionen är utformat i enlighet med Lagrådets förslag. Mot bakgrund av de kostnader som är förenade med administrationen av konton som inte används bör det också under vissa förutsättningar finnas en möjlighet för att avsluta ett elcertifikatskonto och makulera kvarvarande elcertifikat utan ersättning och utan samtycke från 2020/21:16 kontohavaren. Kontot bör kunna avslutas när en kontohavare är kvotpliktig eller innehavare av en anläggning som är godkänd för tilldelning av elcertifikat. I lagrådsremissen angavs som en ytterligare förutsättning att det skulle finnas synnerliga skäl. Vidare angavs att synnerliga skäl är mycket högt ställda krav och att det endast borde vara konton där det finns ett fåtal elcertifikat med ett mindre ekonomiskt värde som skulle kunna komma i fråga. Dessutom skulle kontot inte ha använts på . Enligt Lagrådets mening är det emellertid inte lämpligt att låta förutsättningarna för en, från principiell utgångspunkt, så ingripande åtgärd som att göra en tillgång värdelös styras av det otydliga begreppet synnerliga skäl. I stället anser Lagrådet att de omständigheter som kan motivera en avslutning utan kontohavarens samtycke bör lyftas in i lagtexten. Regeringen följer Lagrådets förslag. Uttrycket synnerliga skäl har ersatts. I lagtexten anges i stället att kontohavaren inte får motsätta sig att kontot avslutas, att kontot inte får ha använts och att det endast får finnas ett fåtal elcertifikat kvar på kontot. beslut att avsluta ett konto och makulera elcertifikat som finns på kontot bör kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Lagens bestämmelser om indrivning omfattar inte avgifter för kontoföring och registrering av överlåtelser av elcertifikat. För att öka incitamenten för kontohavarna att avsluta sina konton och ge ytterligare verktyg, bör paragrafen ändras så att den omfattar även dessa avgifter. 12Transparensen är tillräcklig men negativa elpriser bör följas Regeringens bedömning: Dagens marknadsbevakning är viktig för transparensen i elcertifikatssystemet. Den information som finns tillgänglig är tillräcklig för detta ändamål. Det är dock angeläget att följa hur förekomsten av negativa elpriser påverkar elmarknaden. Promemorians bedömning överensstämmer delvis med regeringens bedömning. I promemorian görs bedömningen att bör få i uppdrag att öka sin marknadsbevakning för att förbättra transparensen i elcertifikatssystemet. Remissinstanserna: , Energiföretagen , , Tekniska verken, , kärntekniska sällskap, Energi och Norwea anser att elcertifikat inte ska tilldelas när det uppstår negativa elpriser. Energiföretagen , och kärntekniska sällskap anser att ska få i uppdrag att öka sin marknadsbevakning. anser inte att uppdraget att öka marknadsbevakningen för att förbättra transparensen i elcertifikatssystemet är nödvändigt. Skälen för regeringens bedömning: Inom ramen för kontrollstation Prop. 2020/21:16 2019 har utrett hur transparensen i elcertifikatssyste- met kan förbättras. Uppdraget redovisades genom rapporten transparens i elcertifikatssystemet. Av rapporten framgår att transparensen kan förbättras genom att myndighetens marknadsbevakning ökas. Frågan behandlas i promemorian där det anges att myndigheten bör få i uppdrag att öka sin marknadsbevakning för att förbättra transparensen. anger dock i sitt remissvar att något ytterligare uppdrag inte är nödvändigt, utan transparensen kan förbättras genom att marknadsbevakningen ökar till följd av andra uppdrag. Något ytterligare uppdrag i fråga om transparensen behövs därför inte. Behovet av ökad marknadsbevakning som ett par remissinstanser tar upp i detta sammanhang redovisas i avsnitt 8. Flera remissinstanser lyfter frågan om att elcertifikat inte ska tilldelas när det uppstår negativa elpriser. En del av uppdrag var att utreda om det skett tilldelning av elcertifikat när elpriset varit noll eller lägre. Myndigheten framför i sin rapport för elcertifikatssystemet 2019 att problemet med stödgivning vid negativa priser är att sådana priser signalerar överproduktion av el och att produktionen ändå tilldelas stöd. Myndigheten anser att om möjligheten till stöd tas bort vid negativa priser skulle elmarknaden på ett bättre sätt kunna lösa överproduktionen, antingen genom att stänga viss produktion eller genom att använda mer el. I rapporten finns en sammanställning och en analys av förekomsten av nollpriser, negativa priser och priser nära noll. Myndigheten redovisar att elpriset inte har varit negativt , att nollpriser bara har förekommit vid något enstaka tillfälle och att priser nära noll har förekommit , men att det inte finns någon trend som visar att det blivit vanligare. har det förekommit negativa priser på spotmarknaden. Flera remissinstanser påpekar också detta och framför att det därför är angeläget att det tas fram regler så att tilldelning av elcertifikat inte sker vid sådana priser. Regeringen anser att marknadens funktion och eventuell påverkan vid tilldelningen av elcertifikat vid negativa elpriser är en viktig fråga för regeringen att följa framöver. ny tilldelningsperiod efter ombyggnad Regeringens bedömning: Det bör inte införas några bestämmelser som begränsar möjligheten för mikroproduktionsanläggningar att få elcerti- fikat eller som ställer krav på att det ska ha gått innan en ny tilldelningsperiod får påbörjas efter en omfattande ombyggnad av en Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. 2020/21:16 Remissinstanserna: Energiföretagen accepterar att det inte införs en begränsning för mikroproduktionsanläggningar givet en tidigarelagd stoppregel men anser principiellt att det inte är motiverat att små anläggningar på mindre än ska omfattas av elcertifikatssystemet. Energiföretagen och kärntekniska sällskap instämmer i promemorians bedömning om att det inte finns något behov av att införa regler som begränsar tidsperioden innan en ny tilldelningsperiod får påbörjas efter en omfattande ombyggnad. Renewable, Svensk kraftmäkling (SKM), kärntekniska sällskap och Tekniska verken anser att mikroproduktionsanläggningar bör uteslutas ur elcertifikatssystemet. Skälen för regeringens bedömning I promemorian görs bedömningen att det inte finns behov av att införa en begränsning av möjligheten att tilldela elcertifikat för produktion av förnybar el i mikroproduktionsanläggningar. Frågan om framtida tilldelning till sådana anläggningar analyserades av inom ramen för kontrollstation 2019 eftersom hanteringen av ansökningar från mikroproduktionsanläggningar, enligt myndigheten, medför en betydande administration och kostnader trots den marginella elproduktion de bidrar med. Genom förslaget att en stoppregel ska införas redan vid utgången av 2021 finns dock inget behov av att begränsa möjligheten att få elcertifikat för produktion i sådana anläggningar. Regeringen bedömer därför, trots vad vissa remissinstanser anför, att någon begränsningsregel inte bör införas. Begränsning av ansökan om ny tilldelningsperiod I promemorian görs även bedömningen att det inte bör ställas krav på att det ska ha gått efter att tilldelningen av elcertifikat har upphört innan en ny tilldelningsperiod får påbörjas efter en omfattande ombyggnad av en anläggning. Även denna fråga analyserades av inom ramen för kontrollstation 2019. Syftet med att införa en reglering skulle vara att minska risken för att en anläggning byggs om enbart för att tilldelningen av elcertifikat upphör och man vill få en ny tilldelningsperiod eller att anläggningar optimeras för enbart drift. Införandet av en stoppregel, förväntade låga elpriser och att det är lönsamt att bygga förnybar elproduktion utan stöd minskar dock en sådan risk. Regeringen bedömer därför att det inte finns behov av att reglera tidsperioden. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: I propositionen föreslås bl.a. att el- Prop. 2020/21:16 certifikat inte får tilldelas för produktion av el i anläggningar som tagits i För att aktörerna på elcertifikatsmarknaden ska få kännedom om stoppdatumet och övriga lagändringar bör lagändringarna träda i kraft . Regeringens bedömning: Det föreslagna stoppdatumet kommer att ha ingen eller marginell påverkan på priset på elcertifikat. certifikat kommer inte heller att påverkas av förslaget om en kompri- Omfördelningen av kostnader från de svenska elkonsumenterna till producenterna inom elcertifikatssystemet beräknas bli 130–327 miljo- ner kronor om systemet stängs i stället . tiva besparing som en sådan tidigarelagd stängning innebär bedöms dock överstiga dessa kostnader. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Energiföretagen delar bedömningen i pro- memorian att stoppdatumet inte kommer att ha någon eller endast margi- nell påverkan på elcertifikatspriset och att detta bekräftas av den margi- nella påverkan förslaget haft på spotpriset på elcertifikat. liksom , anser dock att det skulle kunna bli en priseffekt och en snedvridning på marknaden om exempelvis elcerti- fikatsberättigad produktion får kortare livslängd än förväntat eller att den pågående pandemin försenar utbyggnadsprojekten. bör dock beredskapen att förskjuta stoppdatumet och andra möjligheter att öka produktionen kunna ge stabilare konsumentpriser om normalårs- produktionen blir mindre än förväntat. Energiföretagen och Svensk Vind- energi m.fl. vindkraftsproducenter påpekar även att det blir en elpris- pressande effekt när mer förnybar elproduktion kommer in i elsystemet, vilket ger ett lägre elpris för konsumenterna som fullt ut kompenserar för Energiföretagen anser att det är en rimlig bedömning att komprime- ringen av kvotpliktskurvan ger en besparing när det gäller administrativa kostnader på och att detta motsvarar cirka 5– anser att det är oklart om det kommer att finnas till- räcklig certifikatsberättigad kapacitet inom systemet för att undvika en Tillväxtanalys anser att konsekvensanalysen behöver göras om med antaganden om större prisrörelser. Skälen för regeringens bedömning Propositionen behandlar i huvudsak hur elcertifikatssystemet ska avslutas. Tillgången på elcertifikat kommer efter stoppdatumet vid utgången av 2020/21:16 2021 att bestämmas helt av vilka produktionsanläggningar som godkänts i systemet och hur mycket dessa anläggningar faktiskt producerar. Förhållandet mellan totalt utbud av (produktion) och efterfrågan på elcertifikat bedöms därmed efter ett stoppdatum få ännu större betydelse vid prissättningen av elcertifikat. Givet den prognos som finns tillgänglig om förväntad utbyggnadstakt inom elcertifikatssystemet är bedömningen att stoppdatumet kommer att ha ingen eller endast marginell påverkan på priset på elcertifikat. Därför görs inga analyser med nya antaganden, exempelvis om större prisrörelser som Tillväxtanalys föreslår. Förslaget om en komprimerad kvotkurva så att systemet avslutas , som i , bedöms inte heller påverka priset på elcertifikaten. Med antagandet om att intäkter och kostnader värderas olika beroende på när i tiden de uppstår, bedöms förslaget leda till en omfördelning av kostnader från de svenska elkonsumenterna (med kvotplikt) till producenterna inom elcertifikatssystemet jämfört med om systemet avslutas . Givet antaganden om framtida elcertifikatspris och diskonteringsräntor, allt annat lika, beräknas fördelningseffekten till 130–(beräknat med ett elcertifikatspris på 10–och en diskonteringsränta på 2,4–3,). Konsumentkostnaderna kan delas upp i bostäder och service, som står för av elanvändningen, och den kvotpliktiga industrin, som står för för elcertifikatssystemet. Diskonterat och fördelat per hushåll i kan den ökade konsumentkostnaden motsvara fram till att systemet avslutas . Vid en känslighetsanalys med antagandet att elcertifikatspriset ökar till följd av förslagen, allt annat lika, beräknas också fördelningseffekten öka med . Besparingen när det gäller de administrativa kostnaderna vid den tidigare stängningen av elcertifikatssystemet bedöms tydligt överväga de eventuella kostnaderna. Känslighetsanalysen visar att den totala besparingen, inklusive diskonterad kostnads- och intäktsanalys för producenter och konsumenter inom elcertifikatssystemet, hamnar i spannet 190–beroende på vilka antaganden som görs om systemets administrativa kostnader, elcertifikatspris och diskonteringsränta samt om stoppregeln påverkar elcertifikatspriset eller inte (beräknat med en årlig administrativ kostnad för systemet på cirka 30 till , ett elcertifikatspris på 10–, en diskonteringsränta på 2,4–3,samt eventuell påverkan på elcertifikatspriset med 0–). Elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat stödsystem som infördes för att främja en ökad elproduktion från förnybara energikällor. Det är marknadsbaserat genom att det är marknadens aktörer som allt efter utbud och efterfrågan (kvoter) sätter priserna på elcertifikat och beslutar om var, när och hur den tillkommande produktionen byggs ut. var omsättningen för handeln med elcertifikat . Kvotplikten fastställs i förordningen om elcertifikat med utgångspunkt i grundtermer som finns i lagen om elcertifikat. Kvotplikten är grundläggande för systemet och har funnits sedan elcertifikatssystemet infördes. Kvoterna kan behöva ändras av främst två anledningar. Den ena är att det sker större förändringar i systemet, exempelvis vid en höjd ambitionsnivå eller förändrad tidsram för kvotplikt. Den andra är att de prognoser som ligger Prop. 2020/21:16 till grund för beräkningarna av kvoterna framåt i tiden avviker från fak- tiska värden eller tidigare prognostiserade värden. Detta händer när faktiska värden blir kända och nya prognoser tas fram. Det föreslås i propositionen att elcertifikatssystemet ska avslutas genom ett införande av en så kallad stoppmekanism och bestämmelser om hur de återstående kvoterna ska fördelas . Inom ramen för kontrollstation 2019 analyserade olika alternativ till stoppmekanism. Denna konsekvensanalys kommer därför att utgå från dessa analyser och beskriva eventuella skillnader i effekter för de olika aktörerna i systemet med stoppdatumet efter utgången av 2021. Vidare kommer avsnittet att beskriva konsekvenserna av att elcertifikatssystemet avslutas i stället och den komprimerade kvotkurva som föreslås med anledning av det. Åtgärderna förväntas innebära att kostnaderna för att upprätthålla systemet minskar, både för och för aktörerna. Förslagen bedöms inte ha någon signifikant inverkan på elpriset, eftersom de i sig inte kommer att påverka hur mycket ny elproduktion som byggs. Exempelvis bedöms det att ny landbaserad vindkraft efter stoppdatumet kan byggas utan stöd av elcertifikat. Den nya produktion som planeras eller som eventuellt kommer att projekteras efter stoppdatumet får samma effekt på elpriset oavsett om ett stoppdatum införs 2021 eller 2030 eller om ingen stoppmekanism alls införs (nuvarande läge). De effekter på elpriset av en tillkommande produktion som målet till 2030 kan innebära har analyserats och presenterats i propositionen Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 (prop. 2016/17:179). Därför kommer inga effekter på elpriset att analyseras i det här sammanhanget. Stoppmekanismen innebär att inga anläggningar som tagits i drift efter kan godkännas för tilldelning av elcertifikat. Det innebär i sin tur att det efter den tidpunkten kommer att vara känt vilka anläggningar för förnybar elproduktion som kan komma att finnas inom ramen för elcertifikatssystemet. Det kan leda till att de tidigare mekanismerna för prissättning av elcertifikat ändras, eftersom inga nya anläggningar kommer att kunna påverka utbudet av elcertifikat. Därmed är det troligt att elcertifikatspriset i större grad blir oberoende av elpris, teknikutveckling och investeringskostnader. Det skulle i sin tur kunna innebära att priset på elcertifikat blir något högre jämfört med om ett senare stoppdatum skulle gälla, allt annat lika (exempelvis finansiella förutsättningar, nätanslutningskostnader, elpris och tillståndsprövning). är utbyggnadstakten av förnybar elproduktion inom elcertifikatssystemet mycket stor i jämförelse med hur efterfrågan (kvoterna) fördelas och i förhållande till den totala efterfrågan som systemet har skapat. Det senare bedöms bli den yttersta prissättande faktorn oavsett valet av stoppdatum. Elcertifikatspriset bedöms gå ner och hamna nära noll när det blir tydligt att det kommer att finnas fler elcertifikat i systemet än vad som slutligen kommer att efterfrågas. Eventuella priseffekter på elcertifikat blir därför svåra att kvantifiera. Däremot är det troligt att förhållandet mellan totalt utbud av (produktion) och efterfrågan på elcertifikat får en ännu större betydelse vid prissättningen av elcertifikat. Den sammantagna bedömningen är därför att stoppdatumet vid utgång- en av 2021 kommer att ha ingen eller en marginell påverkan på priset på Vid en känslighetsanalys av effekterna för förslagen har dock en påverkan tagits med. nät och Energiföretagen lyfter fram en eventuell risk för att produktions- anläggningar får kortare livslängd, vilket skulle kunna ge en priseffekt och en snedvridning på marknaden. Dessa synpunkter kommer att omhänder- tas i kommande uppdrag till . Tillgången på elcertifikat kommer efter stoppdatumet att bestämmas helt av vilka produktionsanläggningar som godkänts i systemet och hur mycket dessa anläggningar faktiskt producerar. Förslaget på ett tidigare stopp- datum bygger på de prognoser som kontinuerligt föl- jer upp om faktisk och förväntad utbyggnadstakt. nadstakten följs bland annat upp genom att det sammanställs publik infor- mation om anläggningar som är under byggnation. innehåller information om förväntad förnybar elproduktion och planerad tidpunkt för driftstagning. heten att det gemensamma målet med till 2020 om 28,4 terawatt- timmar ny förnybar elproduktion var uppnått. Utifrån uppgifterna i Energi- myndighetens och vassdrags- och energidirektorats kvartalsrapport- er, som sträcker sig till och med , bedöms att minst ytterligare förnybar elproduktion kommer att vara byggda i och före utgången av 2020 och ytterligare ca fram till utgången av 2021. I ett scenario där driftstagningen av anläggningar blir försenade, exem- pelvis på grund av utbrottet av covid-19, och det inte kommer in tillräcklig produktion för att säkerställa måluppfyllelse (2030-målet), finns en viss risk för knapphet av elcertifikat, vilket också vissa remissinstanser påpe- En sådan knapphet skulle kunna medföra att priserna på elcertifikat stiger till en hög nivå det blir känt att det inte kommer att utfärdas så många certifikat som kommer att efterfrågas. sådan effekt och hur den eventuellt skulle påverka priset på elcertifikat är mycket svår att kvantifiera, eftersom det inte är känt hur aktörer kommer att agera i en sådan situation. Enligt regeringens bedömning ska stoppdatum flyttas fram till den , eller det datum som och bestämmer, om inte normalårsproduktion av förnybar el har godkänts för tilldelning av elcertifikat före utgången av . har utebliven måluppfyllelse till stoppdatum inte konsekvensanalyserats. Däremot kan det få betydelse för en producent av ny förnybar el när stopp- Det är därför viktigt att analysera hur exempelvis den pågående pandemin påverkar aktuella projekt. mer att få i uppdrag att följa utvecklingen fram till det Efterfrågan bestäms av kvotkurvan. En komprimerad kvotkurva innebär i huvudsak att efterfrågan för en viss volym –2045 tidigareläggs, medan den totala volymen i sig inte ändras. av en komprimerad kvotkurva kan variera beroende på hur fördelningen görs av den volym som ska tidigareläggas. innebär att efterfrågan blir högre fram för att sedan upp- Vid ett antagande om ett genomsnittspris som är oförändrat över hela perioden och utan diskontering bör priseffekten för aktörerna kunna Prop. 2020/21:16 anses bli neutral, särskilt eftersom elcertifikaten kan sparas . en diskonteringsränta uppstår det dock en omfördelningseffekt från konsumenter (de kvotpliktiga elanvändarna i ) och producenter av förnybar el inom elcertifikatssystemet, eftersom en intäkt/kostnad värderas högre än motsvarande intäkt/kostnad . För att beräkna denna omfördelning behöver antaganden göras om framtida elcertifikatspris och val av diskonteringsränta. Såväl Energimyndigheten som många remissinstanser bedömer att elcertifikatspriset kommer att gå ner till noll eller nära noll när det blir tydligt att det kommer att finnas fler elcertifikat i systemet än vad som kommer att efterfrågas. Det är dock troligt att det ändå kommer att finnas ett pris på elcertifikaten ända fram till dess att systemet avslutas (oavsett slutdatum), eftersom det kostar att hålla systemet uppe, till följd av administrativa kostnader hos aktörerna. Det huvudsakliga skälet till att det sannolikt kommer att fortsätta handlas elcertifikat även om förtjänsten hos producenterna är mycket låg eller nära noll är att det finns en reglerad kvotplikt och bestämmelser om hur många elcertifikat som ska annulleras . Givet dessa antaganden bör förslagen bli positiva ur ett samhällsekonomiskt perspektiv tack vare att systemet totalt sett får lägre kostnader. Be- sparingen när det gäller de administrativa kostnaderna vid en tidigare stängning av elcertifikatssystemet bedöms som förslagen är utformade att tydligt överväga de eventuella kostnaderna. En känslighetsanalys visar att den totala besparingen, inklusive diskonterad kostnads- och intäktsanalys för producenter och konsumenter inom elcertifikatssystemet, hamnar i spannet 191–beroende på antaganden om systemets administrativa kostnader, elcertifikatspris och diskonteringsränta samt om stoppregeln påverkar elcertifikatspriset eller inte (beräknat med en årlig administrativ kostnad för systemet på cirka 30 till , ett elcertifikatpris på 10–, en diskonteringsränta på 2,4–3,samt en eventuell påverkan på elcertifikatspriset på 0–). I promemorian redovisades en beräkning av administrativa kostnader med utgångspunkt i myndighetens och de kvotpliktigas uppskattade kostnader. Den komprimerade kvotkurvan innebär att systemet avslutas än vad som gäller . Det innebär i sin tur att alla uppgifter förknippade med elcertifikat försvinner från myndigheten och aktörerna efter den sista annulleringen och . De administrativa kostnaderna hos myndigheten avser i huvudsak it (bl.a. kontoföring) och personal. De interna it-kostnaderna tillsammans med kontoföringen uppskattas till cirka en till .