prop · H703126 · 2020-03-24 00:00:00 — Förslagen i denna proposition bedöms inte ha några konsekvenser för internationella åtaganden. I den del av propositionen som avser ersättning vid tillfällig sjukfrånvaro från arbetslivsinriktad rehabilitering lämnas inga förslag om innehåll och omfattning av rehabiliteringen, utan förslagen är begränsade till att individen inte ska behöva ansöka om en ny förmån vid tillfällig sjukfrånvaro. Ersättningsbeloppen blir också oförändrade. Fler kvinnor än män deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering till följd av att kvinnors sjukfrånvaro generellt är högre än männens. Förslaget om vårdbidrag som endast innebär en övergångsbestämmelse bedöms inte påverka jämställdheten. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken I paragrafen finns bestämmelser om en försäkrads rätt att behålla rehabiliteringsersättning vid viss frånvaro från rehabiliteringen. I första stycket 2 har det förts in en upplysning om att befogenheten för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om en försäkrads rätt att behålla rehabiliteringsersättningen vid ledighet på grund av uppehåll i rehabiliteringen har sin grund i 8 kap. 7 § regeringsformen. I första stycket har det förts in en ny punkt, punkt 3. I denna anges att den försäkrade får behålla rehabiliteringsersättningen när han eller hon på grund av sjukdom är helt eller delvis ur stånd att delta i rehabiliteringen. Sjukdomen kan alltså medföra hel eller delvis frånvaro från rehabiliteringen. Bestämmelsen innebär således att den försäkrade är hänvisad till att ansöka om sjukpenning vid frånvaro från rehabiliteringen på grund av sjukdom. Av 26 kap. 17 § första stycket 3 följer att SGI-skydd gäller under tid då den försäkrade får behålla rehabiliteringsersättningen enligt den nu aktuella bestämmelsen. Vidare följer av 27 kap. 26 § första stycket 3 att sådan tid ingår i en sjukperiod. I ett nytt andra stycke anges att rehabiliteringsersättningen får lämnas enligt första stycket 3 för högst . kan den försäkrade ha haft hel eller delvis sjukfrånvaro från rehabiliteringen. För dagar som följer i direkt anslutning till de kan rehabiliteringsersättning inte längre lämnas för tid när den försäkrade är sjukfrånvarande från rehabiliteringen. I stycket anges vidare att efter den sjunde dagen lämnas ersättningen endast om den försäkrade genom att lämna in ett läkarintyg till styrker nedsättningen av förmågan att delta i rehabiliteringen på grund av sjukdom. Kravet på läkarintyg gäller således för att den försäkrade vid sjukfrånvaro från rehabiliteringen ska få behålla rehabiliteringsersättningen från och med den åttonde dagen i 30-dagarsperioden. Ett liknande krav på läkarintyg finns när det gäller sjukpenning (se 27 kap. 25 § första stycket). I ett nytt tredje stycke finns en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter dels om undantag från kravet att lämna ett läkarintyg enligt andra stycket när ett sådant intyg inte behövs, dels om att kravet ska gälla för ersättning från och med en annan dag än den som följer av andra stycket. En liknande reglering finns när det gäller sjukpenning (se 27 kap. 25 § andra stycket). Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Punkten 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2018:1265) om ändring i socialförsäkringsbalken I punkt 2 finns övergångsbestämmelser till införandet av omvårdnadsbidrag som ersatte den äldre förmånen vårdbidrag. Enligt dessa gäller ett beslut om vårdbidrag under vissa förutsättningar fortfarande efter det att de nya bestämmelserna om omvårdnadsbidrag trädde i kraft. Punkt 2 har kompletterats med tre stycken som innebär att får besluta om förlängning av beslut om vårdbidrag. Denna möjlighet till förlängning kan utnyttjas oavsett det som föreskrivs i första stycket. I andra stycket anges förutsättningarna för att giltigheten för ett beslut om vårdbidrag som har meddelats enligt de äldre bestämmelserna i 22 kap. ska kunna förlängas. En förutsättning för en förlängning är att det fortfarande skulle ha funnits en rätt till vårdbidrag om bestämmelserna om den förmånen fortfarande hade varit tillämpliga. får besluta om en sådan förlängning utan att det finns en ansökan om vårdbidrag. Vårdbidraget reglerades i 22 kap. SFB i den äldre lydelsen, dvs. i lydelsen före (se SFS 2010:110). Det innebär att det behöver göras en bedömning av om det finns en rätt till bidraget med tillämpning av de äldre bestämmelserna i 22 kap. Ytterligare en förutsättning för att ett beslut om vårdbidrag ska kunna förlängas är att det till har kommit in en ansökan om omvårdnadsbidrag eller merkostnadsersättning från den försäkrade. Har någon sådan ansökan inte kommit in är bestämmelserna i detta stycke inte tillämpliga. I tredje stycket regleras hur länge ett beslut om förlängning gäller. Bestämmelsen innebär att ett beslut om förlängning kan upphöra att gälla före det datum som anges i beslutet. Den yttersta tidsgränsen utgörs av ett fast datum, nämligen . Kan det förutses att rätten till vårdbidrag kommer att upphöra före så ska beslutets giltighet anpassas efter det. Ett beslut om förlängning ska även upphöra att gälla om prövar en ansökan om omvårdnadsbidrag eller merkostnadsersättning från den förälder vars beslut om vårdbidrag har förlängts. Med att prövar en sådan ansökan avses att ansökan beviljas eller avslås. I det fall ansökan beviljas träder förmånerna omvårdnadsbidrag eller merkostnadsersättning in i stället för den äldre förmånen vårdbidrag som därefter inte längre ska lämnas. Om ansökan avslås upphör beslutet om förlängning att gälla och vårdbidrag kan inte längre lämnas. Ett beslut om förlängning ska också upphöra att gälla i det fall ansökan avskrivs utan prövning i sak. Även i ett sådant fall kan inte längre vårdbidrag lämnas. Förlängningsbeslutet gäller således i avvaktan på att har handlagt ett ärende som rör de förmåner som ersätter det avskaffade vårdbidraget. I fjärde stycket regleras vilka bestämmelser som gäller när ett vårdbidrag har förlängts enligt andra stycket. Giltigheten hos ett beslut om vårdbidrag kan, som föreskrivs i andra stycket, förlängas endast om det fortfarande skulle ha funnits en rätt till vårdbidrag om bestämmelserna om vårdbidrag i 22 kap. SFB i den äldre lydelsen fortfarande hade varit tillämpliga. Dessa äldre bestämmelser gäller också vid bedömning av om ett beslut om förlängning ska bestå till det datum som anges i beslutet eller om det ska upphävas . En förlängning av giltigheten av ett beslut om vårdbidrag innebär att beslutet fortsätter att gälla enligt bestämmelserna om vårdbidrag i 22 kap. SFB i den äldre lydelsen. Om förhållanden som påverkar behovet av vårdbidrag ändras som beslutet om förlängning gäller ska rätten till vårdbidraget rätteligen omprövas enligt 22 kap. 17 § SFB i den äldre lydelsen. Uppstår en sådan situation ska enligt denna övergångsbestämmelse någon omprövning emellertid inte göras utan i stället upphör förlängningsbeslutet att gälla och något vårdbidrag kan inte längre lämnas. Övervägandena finns i avsnitt 6. Enligt första punkten ska lagen träda i kraft . I andra punkten anges att de nya bestämmelserna i 31 kap. 5 § första stycket 3 och andra stycket inte tillämpas när frånvaron från en arbetslivsinriktad rehabilitering avser tid före ikraftträdandet. I tredje punkten anges att den upphävda bestämmelsen i 27 kap. 55 a § fortfarande gäller när frånvaron från ett arbetsmarknadspolitiskt program avser tid före ikraftträdandet. Den upphävda bestämmelsen i socialförsäkringsbalkens kapitel om sjukpenning anger hur nedsättningen av arbetsförmågan ska bedömas för en försäkrad som på grund av sjukdom är frånvarande från ett arbetsmarknadspolitiskt program. Sammantaget innebär detta följande. Den försäkrade kan inte få rehabiliteringsersättning med stöd av de nya bestämmelserna i 31 kap. 5 § vid sjukfrånvaro från rehabiliteringen före ikraftträdandet, utan är i det fallet hänvisad till att ansöka om sjukpenning för . Vid en prövning efter ikraftträdandet av en försäkrads rätt till sjukpenning i en sådan situation gäller fortfarande den upphävda 27 kap. 55 a §. Vid sjukfrånvaro som avser tid från och med ikraftträdandet ska de nya bestämmelserna i 31 kap. 5 §, om rehabiliteringsersättning vid sjukfrånvaro från rehabiliteringen, tillämpas. Oavsett hur många sjukfrånvarodagar den försäkrade har från rehabiliteringen före det att de nya bestämmelserna i 31 kap. 5 § träder i kraft, så räknas som den försäkrade får behålla rehabiliteringsersättningen enligt de nya bestämmelserna som i den 30-dagarsperiod som anges i paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 7. Sammanfattning av promemorian Ersättning vid arbetslivsinriktad rehabilitering regleringsbrev för Arbetsförmedlingen respektive fick myndigheterna i uppdrag att i samverkan se över befintligt regelverk avseende kvinnors respektive mäns ersättning vid deltagande i rehabiliteringsinsatser som bedrivs i samverkan mellan myndigheterna. Myndigheterna lämnade in en gemensam rapport . Myndigheternas förslag har därefter beretts av en arbetsgrupp bestående av tjänstemän från Arbetsmarknads- och Socialdepartementen. Nedan redovisas de huvudsakliga bedömningar och förslag som arbetsgruppen lämnar i promemorian Ersättning vid arbetslivsinriktad rehabilitering. –Aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och etableringsersättning bör inte få lämnas till den som får eller kan få rehabiliteringspenning, rehabiliteringspenning i särskilda fall, hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning –Rehabiliteringsersättning ska kunna lämnas i längst när en deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering på grund av sjukdom är ur stånd att delta i rehabiliteringen. Ersättning efter sjunde dagen ska lämnas endast om nedsättningen av förmågan att delta i rehabiliteringen styrks genom läkarintyg. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska kunna meddela föreskrifter dels om undantag från skyldigheten att lämna läkarintyg, dels om att skyldigheten att lämna läkarintyg från en annan dag än den sjunde dagen. –Rehabiliteringspenning ska kunna lämnas även till den som utöver deltagandet i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. –Ett ärende om rehabiliteringspenning eller rehabiliteringspenning i särskilda fall ska inte få avgöras till den försäkrades nackdel utan att han eller hon har underrättats om innehållet i det kommande beslutet och fått tillfälle att yttra sig över det. ska få lämna rehabiliteringspenning eller rehabiliteringspenning i särskilda fall för tid till dess att ett ärende har avgjorts, om den försäkrade begär ersättning i anslutning till en sjukperiod som har pågått i minst . SGI-skydd ska gälla under tid då den försäkrade väntar på ett slutligt beslut av . –Ersättning för kostnader till deltagare i arbetsmarknadspolitiska insatser bör endast få lämnas till den som beviljas aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller etableringsersättning. Rehabiliteringsersättning i form av särskilt bidrag ska inte lämnas för sådana kostnader som kan ersättas genom annat statligt bidrag. –De nya bestämmelserna ska träda i kraft . Genom övergångsbestämmelser kan dock äldre bestämmelser även vara tilllämpliga efter i vissa fall när rehabiliteringen beslutats före det att de nya bestämmelserna trätt i kraft. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 26 kap. 17 §, 27 kap. 26 och 55 a §§, 31 kap. 2, 3, 5 och 14 §§, 110 kap. 13 a § och 112 kap. 2 a § och rubrikerna närmast före 27 kap. 55 a § och 110 kap. 13 a § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. SGI-skydd gäller under tid då den försäkrade inte förvärvsarbetar av någon anledning som ger rätt till ersättning i form av 2.ersättning för arbetsresor i stället för sjukpenning, 4.ersättning från arbetsskadeförsäkringen enligt 38–42 kap. som motsvarar ersättning enligt 1–3 eller någon annan jämförbar ekonomisk förmån. Om det inte finns skäl som talar Om det inte finns skäl som talar emot det gäller SGI-skydd också emot det gäller SGI-skydd också under tid då den försäkrade har an- under tid då den försäkrade har an- sökt om sådan ersättning som anges sökt om sådan ersättning som anges i första stycket 1 och väntar på ett i första stycket 1 eller 3 och väntar Första och andra styckena gäller endast för tid . Som sjukperiod anses tid då en försäkrad 1.i oavbruten följd lider av sjukdom som avses i 2 §, 2.har rätt till sjukpenning enligt 6 §, 3.har rätt till rehabiliteringsersättning enligt 31 kap. 2 och 3 §§, eller 4. får sjukpenning, sjukpenning i 112 kap. 2 a §. ning eller rehabiliteringspenning i särskilda fall enligt 112 kap. 2 a §. Om rätt till sjukpenning för den Om rätt till sjukpenning eller försäkrade uppkommer i omedelbar rehabiliteringspenning för den för- anslutning till en period med lön anslutning till en period med lön (1973:282), enligt lagen (1991:1047) om sjuk- (1973:282), en sjuklöneperiod en- lön eller en period när en arbets- ligt lagen (1991:1047) om sjuklön eller en period när en arbetsgivare 1 Senaste lydelse 2017:1305. 2 Senaste lydelse 2017:1305. sjömanslagen har betalat ut lön vid sjukdom med stöd av sådant kollektivavtal som avses i 56 §, ska sjukperioden enligt denna lag anses omfatta också sådana perioder. för sjömän som avses i sjömanslagen har betalat ut lön vid sjukdom med stöd av sådant kollektivavtal som avses i 56 §, ska sjukperioden enligt denna lag anses omfatta också sådana perioder. För en försäkrad som på grund av För en försäkrad som på grund av sjukdom är frånvarande från ett sjukdom inte kan delta i arbets- ska det vid bedömningen av ned- den tid som anges i 31 kap. 3 och sättningen av arbetsförmågan be- 8 §§, ska det vid bedömningen av aktas om den försäkrade på grund av sjukdomen är ur stånd att delta i beaktas om den försäkrade på grund av sjukdomen är ur stånd att delta i ska dock göras enligt 46–55 §§ när det finns anledning till det. Rehabiliteringsersättning lämnas i följande former: försäkrad som deltar i arbetslivs- försäkrad som deltar i arbetslivs- deltagandet har nedsatt arbetsför- måga enligt 3 § andra stycket. 2.Särskilt bidrag till en försäkrad för kostnader som uppstår i samband med arbetslivsinriktad rehabilitering. Vid sjukdom som sätter ned en försäkrads arbetsförmåga med minst en fjärdedel har den försäkrade rätt till rehabiliteringsersättning under tid då han eller hon deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering som avser att 1.förkorta sjukdomstiden, eller 2.helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan. En försäkrad som deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering och har rätt till rehabiliteringsersättning i form av rehabiliteringspenning enligt första stycket har även rätt till sådan ersättning under tid då hans eller hennes arbetsförmåga är nedsatt på det sätt som föreskrivs i 27 kap. En försäkrad som får rehabiliteringsersättning får behålla ersättningen 1. vid kortvarig ledighet för en- 1. vid kortvarig ledighet för en- skild angelägenhet av vikt, och skild angelägenhet av vikt, 2. vid ledighet på grund av uppe- 2. vid ledighet på grund av uppe- håll i rehabiliteringen enligt före- håll i rehabiliteringen enligt före- skrifter som meddelas av rege- skrifter som med stöd av 8 kap. 7 § ringen eller den myndighet som regeringsformen meddelas av rege- ringen eller den myndighet som regeringen bestämmer, och 3. när den försäkrade på grund av sjukdom är ur stånd att delta i första stycket 3 får betalas ut i sjunde dagen lämnas endast om den rehabiliteringen på grund av sjuk- dom genom att lämna in ett läkar- Regeringen eller den myndighet stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen lämna läkarintyg när ett sådant inte behövs, dels om att skyldigheten att lämna ett läkarintyg enligt andra stycket ska gälla från och med en som uppstår för den försäkrade i som uppstår för den försäkrade i samband med rehabiliteringen om inte kostnaden har ersatts genom som regeringen bestämmer med- annat statligt bidrag. eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. Ett ärende om sjukpenning eller sjukpenning i särskilda fall får inte avgöras till den försäkrades nackdel utan att den försäkrade har underrättats om innehållet i det kommande beslutet och fått tillfälle att inom en bestämd tid yttra sig över det. Sjukpenning och sjukpenning i Sjukpenning, sjukpenning i särskilda fall, rehabiliterings- penning i särskilda fall Ett ärende om sjukpenning, sjukpenning i särskilda fall, rehabilite- ringspenning eller rehabiliteringspenning i särskilda fall får inte avgöras till den försäkrades nackdel utan att den försäkrade har underrättats om innehållet i det kommande beslutet och fått tillfälle att inom en bestämd tid yttra sig över det. Ett ärende får dock avgöras utan att den försäkrade underrättas om det kommande beslutet om det är uppenbart att han eller hon inte kan komma in med uppgifter som kan påverka avgörandet. För tid till dess att ett ärende om För tid till dess att ett ärende om sjukpenning eller sjukpenning i sjukpenning, sjukpenning i sär- särskilda fall har avgjorts slutligt skilda fall, rehabiliteringspenning får trots 2 § eller rehabiliteringspenning i sär- besluta om sådan ersättning, om skilda fall har avgjorts slutligt får 1. den försäkrade begär sjukpen- trots 2 § besluta ning eller sjukpenning i särskilda om sådan ersättning, om fall i anslutning till en sjukperiod 1. den försäkrade begär sjukpen- som har pågått i minst , ning, sjukpenning i särskilda fall, 2.sjukpenning eller sjukpenning rehabiliteringspenning eller reha- i särskilda fall har lämnats tidigare i biliteringspenning i särskilda fall i anslutning till en sjukperiod som har pågått i minst , 2. sjukpenning, sjukpenning i särskilda fall, rehabiliteringspen- ning eller rehabiliteringspenning i särskilda fall har lämnats tidigare i 3. det saknas skäl som talar emot det. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 110 kap. 13 a § och 112 kap. 2 a § i den nya lydelsen ska tillämpas första gången vid en begäran om sjukpenning, sjukpenning i särskilda fall, rehabiliteringspenning eller rehabiliteringspenning i Senaste lydelse 2017:1305. Senaste lydelse 2017:1305. särskilda fall som kommer in till eller därefter och som avser tid efter ikraftträdandet. 3.De nya föreskrifterna i 31 kap. 5 § tillämpas då den försäkrade är ur stånd att delta i rehabiliteringen som inträffar efter ikraftträdandet. 4.Föreskrifterna i 27 kap. 55 a § och 31 kap. 2 och 3 §§ i den äldre lydelsen gäller fortfarande i fråga om ersättning vid arbetslivsinriktad rehabilitering som har påbörjats före ikraftträdandet och i fråga om ersättning vid sådana perioder med arbetslivsinriktad rehabilitering som inleds idirekt anslutning till en tidigare period med sådan rehabilitering. Om den försäkrade begär det ska föreskrifterna i den nya lydelsen dock tillämpas i fråga om ersättningsdagar som inträffar efter ikraftträdandet. Efter remiss har yttranden över promemorian Ersättning vid arbetslivs- inriktad rehabilitering kommit in från Arbetsförmedlingen, Arbetsgivar- verket, , Förvaltningsrätten i , Inspektionen för socialförsäkringen, Kammarrätten i , LO, , Svenskt Näringsliv, Kommuner och Regioner och TCO. Därutöver har yttranden kommit in från och Följande remissinstans har inte svarat: Funktionsrätt . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Några frågor om rehabiliteringsersättning och vårdbidrag