prop · H70375 · 2020-03-10 00:00:00 — 2016/17:131). fick en utredare i uppdrag att utreda bl.a. den fråga som tillkännagivandet avser. Uppdraget redovisades genom promemorian Straffrättsliga åtgärder mot tillgreppsbrott och vissa andra brott (Ds 2019:1). Prome- har remitterats och remisstiden gick ut . Ärendet bereds i . informerades om uppdraget i propositionen Elektronisk övervakning av kontaktförbud (prop. 2017/18:81 s. 43). Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 26, 48 och 65. 2014/15:2986 yrkande 2, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 38), 2016/17:75 (Ju 26), 2017/18:75 (Ju 15) och 2018/19:75 (Ju 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 20 om renodling av polisens arbetsuppgifter*: har tillkännagett vad utskottet anför om renodling av polisens uppgifter (bet. 2014/15:JuU16 s. 13 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2986 yrkande 2. beslutade regeringen propositionen Transporter av frihetsberövade (prop. 2016/17:57). För att säkerställa en ändamålsenlig och rättssäker transportverksamhet och för att renodla polisens verksamhet föreslog regeringen i propositionen nya bestämmelser om Kriminalvårdens rätt att utföra transporter av frihetsberövade personer åt andra myndigheter. De nya reglerna trädde i kraft . Med anledning av betänkandet Bättre insatser vid missbruk och beroende (SOU 2011:35) har ett projekt pågått där regeringen har avsatt medel –2016 i syfte att få till stånd en praxisändring genom att landsting och kommuner tillsammans med gemensamt utvecklar alternativa lösningar till förvaring i arrest. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys har följt upp effekterna av regeringens satsning och slutredovisade sitt uppdrag , rapport 2018:1 En lob i mål? (S2017/00357). 2019/20:75 Justitie- departementet nen Renodling av arbetsuppgifter när länsstyrelserna tar över uppgifter på djurområdet (2016/17:224). regeringen att vissa uppgifter som rör djur ska flyttas från Polismyndig- heten till länsstyrelserna. Förslagen som innebär en renodling av Polis- myndighetens arbetsuppgifter trädde i kraft . avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att renodla Polis- Frågan bereds i . är inte slutbehandlad. 2014/15:2970, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 39), 2016/17:75 (Ju 27), 2017/18:75 (Ju 16) och 2018/19:75 (Ju 12). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 15 om villkorlig frigivning vid återfall i likartad brottslighet*: har tillkännagett vad utskottet anför om att regeringen bör skärpa reglerna för villkorlig frigivning för de som återfallit i likartad brottslighet (bet. 2014/15:JuU17 s. 27 f.). En särskild utredare lämnade i förslag på förändringar i systemet med villkorlig frigivning i betänkandet Villkorlig frigivning – förstärkta åtgärder mot återfall i brott (SOU 2017:61). Förstärkta återfallsförebyggande åtgärder vid villkorlig frigivning (prop. 2018/19:77). Punkten är inte slutbehandlad. Tydligare redovisningsregler och nya rapporteringskrav för 2015/16:3, mot. 2015/16:3253, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 66), 2016/17:75 (Ju 30), 2017/18:75 (Ju 19) och 2018/19:75 (Ju 13). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt b) om kategoriindelning av företag i årsredovisningslagen*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om kategoriindelning av företag i årsredovisningslagen (bet. s. 10 f.). Tillkännagivandet har beaktats i lagstiftningsärendet om före- 2015/16:193, bet. 2016/17:CU2, rskr. 2016/17:25). Det kommer att behandlas i samband med arbetet med slutbetänkande En översyn av årsredovisningslagarna (SOU 2015:8). En proposition kan tidigast beslutas . Punkten är inte slutbehandlad. Förebygga, förhindra och försvåra – den svenska strategin mot terrorism Skr. 2014/15:146, mot. 2015/16:190 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 71), 2016/17:75 (Ju 31), 2017/18:75 (Ju 20) och 2018/19:75 (Ju 14). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 5 om kriminalisering av terrorismresor*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om kriminalisering av terrorismresor och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU7 s. 18 f.) och därmed delvis bifallit motionerna 2015/16:190 yrkandena 1 och 3, 2015/16:254 yrkande 2, 2015/16:1298 yrkande 1, 2015/16:1979, 2015/16:2129 yrkande 8, 2015/16:2397 yrkande 1, 2015/16:2715 yrkande 3, 2015/16:3031 och 2015/16:3072 yrkande 16. beslutade regeringen propositionen Ett särskilt straffansvar för samröre med en terrorist- organisation (prop. 2019/20:36). Regeringen konstaterade att det före- slagna straffansvaret för samröre bl.a. innebär en kriminalisering av medverkan i flera olika stödfunktioner inom en terroristorganisation. Mot den bakgrunden ansåg regeringen att tillkännagivandet fick anses till- godosett. Tillkännagivandet ansågs därmed slutbehandlat. Punkten är slut- behandlad. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet Prop. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (Ju 73), 2016/17:75 (Ju 32) och 2017/18:75 (Ju 21). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om uppföljning av den nya polisorganisationen*: ställer sig bakom det utskottet anför om uppföljning av den nya polis- organisationen och tillkännager detta för regeringen (bet. I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budgetpropo- sitionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. Regeringen har noga följt arbete med att utveckla sin organisation alltsedan den nya myndigheten bildades och på olika sätt begärt och tagit del av information. Det har dels skett genom löpande dialog dels genom skriftlig redovisning. fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombildningen av polisen. Statskontoret har sammanlagt presenterat tre rapporter och uppdraget slutredovisades . Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet ansågs slutbehandlat i budgetproposi- tionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Punkten är där- med slutbehandlad. Punkt 3 om effektivare polis*: har ställt sig bakom det ut- skottet anför om en effektivare polis och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 49). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg att de åtgärder som regeringen hade vidtagit var bra men inte tillräckliga för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). 2019/20:75 Justitie- departementet propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. Regeringen har i en rad budgetar tillfört myndigheten mer resurser. personalintensiv verksamhet och för att stärka och utveckla den polisära verksamheten är det därför främst mer personal som behövs. satsning på ger myndigheten förutsättningar att till 2024 ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 anställda jämfört med antalet anställda vid ingången av 2016. har haft regeringens uppdrag att redovisa hur resursförstärkningarna ska användas för att på bästa sätt stärka och har med anledning av uppdraget tagit fram en plan för hur myndigheten ska kunna öka antalet anställda med 10 000 till 2024. Den betydande personalökningen kommer innebära att både antalet civilanställda och antalet poliser kommer att bli Den personella ökningen kommer också innebära att fler poliser kommer att kunna arbeta med uppgifter där en polismans kompetens är nödvändig. finns möjligheter för civilanställda att erhålla polismans befogenhet. Antalet civilanställda som arbetar med utredningsverksamhet har ökat stort . genomför härutöver funktionsutbildningar och avser att utvidga dessa Funktionsinriktad polisutbildning innebär att civilanställda i kan genomgå polisutbildning och därmed erhålla polismans fulla befogenhet. Utifrån den kraftfulla satsning som görs på polisverksamheten kommande år förväntar sig regeringen att verk- samheten utvecklas och stärks vartefter personalresurserna ökar. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla finns det fem sådana lärosäten. För att göra polisverksamheten mer effektiv har regeringen dessutom genomfört en renodling av verksamheten. Vissa uppgifter, exempelvis en del transporter av frihetsberövade och en del djurärenden, har flyttats till Syftet med dessa reformer är att frigöra tid för polisens Vidtagna åtgärder redovisades för i budget- propositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). är inte slutbehandlad. Punkt 7 om polisens närvaro i brottsutsatta områden*: har ställt sig bakom det utskottet anför om vikten av polisens närvaro i brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 50). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som ansåg att flertalet av de åtgärder som regeringen hade vidtagit var viktiga i sig men inte tillräckliga för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. I regleringsbrevet begärde regeringen att skulle analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i målsättningen gällande en mer närvarande och tillgänglig polis i Särskild vikt skulle läggas vid att bedöma hur väl Polis- myndigheten svarar upp emot behoven av polisnärvaro i särskilt utsatta Uppdragen redovisades i årsredovisningen . I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i utsatta områden och hur dessa mål ska operationaliseras. skulle också göra en bedömning av vilka polisiära åtgärder som krävs framöver i de utsatta områdena. I årsredovisningen beskriver Polismyndig- heten att en långsiktig strategi har tagits fram för det polisiära arbetet i de utsatta områdena. I strategin beskrivs både långsiktiga och kortsiktiga mål för polisens arbete. har påbörjat arbetet med regionala handlingsplaner för att omhänderta strategin och utvecklingen i områdena är planerad att följas upp årsvis genom analys av förändringar i de lokala lägesbilderna och arbetet ska följas upp och mätas mot definierade effektmål. En av förutsättningarna för att kunna vara mer närvarande är enligt regeringens satsning på fler polisanställda. Genom den verksamhetsuppföljning som månatligen redovisar till kan utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen följas upp. Regeringen har på flera vis adresserat problematiken i utsatta områden och vikten av att hela samhället gemensamt involveras i lösningen. beslutade regeringen att ge samtliga tolv myndigheter som omfattas av den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet i uppdrag att utveckla sin organisation och ha ett ökat fokus på utsatta områden. slutredovisades uppdraget och myndig- heterna har utvecklat det lokala arbetet mot organiserad brottslighet med en ökad förmåga att hantera organiserad brottslighet i utsatta områden. har de tolv myndigheterna dessutom ökat den samlade förmågan ytterligare genom att knyta till sig nio nya myndigheter till samverkan. Det är emellertid inte enbart en ökad polisiär närvaro som krävs för att vända utvecklingen i de utsatta områdena. Regeringen presenterade därför ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen i landet. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden. Reformprogrammet innehåller en rad åtgärder som tar sikte på långsiktiga lösningar på segregationen och dess mekanismer, däribland brottsligheten. Regeringen vill också skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet på så väl lokal som regional och nationell nivå. Därför har en satsning på det brottsförebyggande arbetet lanserats. Vidtagna åtgärder redovisades för i budget- propositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 18 om Kriminalvårdens kostnader m.m.*: har ställt sig bakom det utskottet anför om att låta analysera Kriminalvårdens kostnadseffektivitet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 54 f.). Regeringen avser att hantera de frågor som tas upp i tillkännagivandet inom ramen för styrningen av Kriminalvården. I regleringsbreven för budgetåren 2016 och 2017 avseende Kriminalvården har regeringen gett myndigheten i uppdrag att redovisa vidtagna och planerade åtgärder som syftar till ett effektivt resursutnyttjande. Uppföljning av kostnadsutveckling för lokalförsörjning samt om den nuvarande häktes- och anstaltsorganisationen tillgodoser verksamhetens behov och lever upp till krav på flexibilitet och kostnadseffektivitet sker löpande i dialog med myndigheten bl.a. vid kvartalsmöten och den årliga 2019/20:75 Justitie- departementet Regeringen har vidare gett Kriminalvården och övriga myndigheter i rättskedjan tillsammans med Brå ett förnyat och utvecklat uppdrag att bedöma framtida verk- samhetsvolymer i rättskedjan. Syftet med uppdraget är att myndigheterna ska ta fram ett så välgrundat underlag som möjligt över hur verksamhets- volymerna i brottmålsprocessens centrala delar förväntas utvecklas och vad detta kan innebära för myndigheternas resursbehov. myndigheternas budgetunderlag –2023. Mot bakgrund av den kraftiga klienttillströmning som påverkat beläggningsgraden i häkte och anstalt har regeringen i Kriminalvårdens regleringsbrev gett myndigheten i uppdrag att redovisa myndig- hetens plan för den framtida platskapaciteten. Av redovisningen ska bl.a. framgå hur myndigheten har planerat för att skapa en hög grad av flexibilitet i platstillgången, på vilket sätt de verksamhetsmässiga behoven tillgodoses samt hur kravet på resurseffektivitet tillgodoses. redovisas i samband med budgetunderlaget –2023. vården ska även, i årsredovisningen, redovisa vilka åtgärder myndigheten har vidtagit inom verksamheten i syfte att uppnå ett effektivt utnyttjande av den befintliga platskapaciteten. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 39 om polisens tillgänglighet*: har ställt sig bakom det utskottet anför om att öka polisens tillgänglighet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2015/16:JuU1 s. 76). sammat att väntetiderna för att komma fram till kontaktcenter (PKC) via telefon har varit allt för långa. arbetat för att bättra tillgängligheten. 2016 får den som ringer 114 14 sitt ärende besvarat och behandlat i den region där brottet ägt rum. har också ökat antalet anställda i PKC-verksamheten och öppnat nya kontaktcenter. ett PKC i varje region. ska kontaktcentrena ta ett större ansvar för främst mängdbrott tidigt i utredningsprocessen, i syfte att avlasta övrig utredningsverksamhet och förbättra servicen till medborgarna. enhetlig grundutbildning, anpassad för det utökade uppdraget för PKC- operatörer, genomförs . tiden för att få ett samtal besvarat hos PKC minskade mellan 2016 och ökade väntetiden igen men har stora förbättringar avseende svarstiderna skett. mötesstrategi som fastställde 2017 har myndigheten arbetat för att förbättra servicen mot allmänheten. Som ett led i detta arbete har myndigheten introducerat olika typer av e- tjänster, bl.a. för ansökan av olika tillstånd. tillsammans med ett antal andra myndigheter i rättskedjan, i reglerings- breven i uppdrag att genomföra en förstudie avseende digital framgår att har påbörjat ett arbete för att undersöka möjligheten att utveckla ”Mina sidor” i syfte att kunna erbjuda medborgarna enkla digitala kontaktvägar till myndigheten. har tagit fram en strategisk verksamhetsplan som Inom ramen för detta arbete finns ett särskilt serviceprogram som syftar till att säkerställa att polisens möte med medborgarna präglas av öppenhet, enkelhet och hög tillgänglighet. Ambitionen är att kontaktvägarna till polisen ska vidareutvecklas utifrån medborgarnas behov. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 44 om utredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer*: har ställt sig bakom det utskottet anför om förbättrad brottsutredning, uppföljning och återkoppling till brottsoffer. 2015/16:JuU1 s. 77). I skrivelse 2016/17:75 redovisades denna punkt som slutbehandlad. ansåg dock att regeringen inte hade redovisat tillräckligt med vidtagna åtgärder för att tillkännagivandet skulle kunna anses slutbehandlat (bet. 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). I budget- propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) meddelade regeringen att punkten därför åter står som öppen. har tillförts ökade resurser i syfte att myndigheten ska kunna anställa mer personal för att förstärka verksamheten, vilket också har skett. Antalet anställda har ökat med ca 3 500 personer. En stor del av de tillkommande resurserna har lagts på utredningsverksamheten. På förslag av regeringen har även särskilda medel tillförts i syfte att bl.a. öka kapaciteten vid Nationellt forensiskt centrum, en viktig del av utredningsverksamheten. Så gjordes i vårändringsbudgeten (prop. 2016/17:99). Utöver nyanställningar arbetar på andra sätt för att utveckla utredningsverksamheten. Myndigheten har sett över den dagliga styrningen av verksamheten och vidtar åtgärder för att kunna utbilda fler förundersökningsledare som ska ha en, för Polis- myndigheten, gemensam kompetens. arbetar också med att stärka brottssamordningen, stärka förmågan hos första polis på brotts- plats och stärka samverkan mellan utredningsverksamheten och den forensiska verksamheten. Sammantaget har detta lett till vissa resultat- förbättringar . Exempelvis har antalet ärenden som redovisas till åklagare för beslut i åtalsfrågan ökat 2017 och 2018. uppfattning är att utredningsresultatet förbättrades . Regeringen delar denna bedömning. Baserat på Polismyndig- hetens månatliga verksamhetsuppföljning verkar den positiva utveck- lingen ha fortsatt , men en avmattning syns . Som ett led i arbetet med att genomföra EU:s brottsofferdirektiv beslutade regeringen om vissa ändringar i förunder- sökningskungörelsen (1947:948). Ändringarna innebär bl.a. stärkt infor- mationsskyldighet till målsägande generellt under förundersökningen, t.ex. med information om den fortsatta handläggningen av ärendet. fick 2016 i uppdrag av regeringen att kartlägga brottsutsattas behov av stöd under brottmålsprocessen och analysera i vilken utsträckning dessa behov kan tillgodoses genom digitaliseringens möjligheter. Uppdraget redovisades och fick till följd att regeringen i regleringsbreven gav rättsväsendets myndigheter i uppdrag att identifiera vilka relevanta meddelandeflöden riktade till brottsutsatta som skulle kunna anslutas till Mina meddelanden. Myndigheterna skulle också utreda i vilken mån tjänsten kan användas för att brottsutsatta ska kunna följa och få fortlöpande statusuppdateringar kring sina ärenden. Myndigheterna redovisade uppdraget gemensamt . I regleringsbrevet får i uppdrag att gå vidare i arbetet med att kunna informera brottsutsatta via Mina meddelanden. För att inhämta mer information om vad gör för att stärka samverkan med andra aktörer i samhället gällande 2019/20:75 Justitie- departementet brottsofferarbetet gav regeringen myndigheten ett uppdrag i reglerings- Redovisningen kommer att ske i årsredovisningen som Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 46 om information om möjlighet till vittnesstöd*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att vittnen ska få information om möjligheterna till olika former av vittnesstöd (bet. 2015/16:JuU1 s. 12) och därmed bifallit motion 2015/16:2303 yrkande 10. ett gemensamt uppdrag om en långsiktigt hållbar organisation och finansiering av vittnesstödsverksamheten (Ju2014/3767/). ningen innehåller bland annat förslag till åtgärder för att vittnen ska få ytterligare information om möjligheterna till olika former av vittnesstöd. Bland annat föreslås att och domstolarna ska ta ett större ansvar för att utveckla och sprida den centrala informationen om möjligheterna att få tillgång till vittnesstöd. även av regeringen i regleringsbrevet fått i uppdrag att ta fram en webbaserad grundutbildning för nya vittnesstöd. Regeringen har också i regleringsbreven gett och i uppdrag att återrapportera till regeringen vilka åtgärder som myndigheterna har vidtagit med anledning av förslagen i rapporten. I skrivelse 2016/17:75 angav regeringen att tillkännagivandet i och med redovisade åtgärder var delade inte regeringens bedömning att åtgär- derna var tillräckliga för att betrakta tillkännagivandet som slutbehandlat 2016/17:KU21, rskr. 2016/17:296). redogör regeringen för hanteringen av tillkännagivandet (prop. 2017/2018:1 utg.omr. 4 s. 47). I propositionen föreslår regeringen också att anslaget till ska ökas med 2018 för uppdraget att ta fram en webbaserad grundutbildning för nya De beslutade uppdragen om återrapportering redovisades i respektive myndighets årsredovisning . 2019 (prop. 2018/19:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.5.7) redogör regeringen för den återrapportering av genomförda åtgärder som och Myndigheterna har vidtagit flera åtgärder för att förbättra informationen om de möjligheter till vittnesstöd som finns. Ett exempel är att möjligheten att få vittnesstöd tydligt ska framgå av den kallelse som domstolarna skickar ut. gjort en översyn av befintlig information om vittnesstödsverksamheten samt även utvecklat ett webbforum för vittnesstödssamordnare där de kan utbyta erfarenheter och ge varandra tips på hur de kan utveckla de lokala I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6), där tillkännagivandet slutbehandlades, redogör regeringen för de ytterligare åtgärder som vidtagits för att förbättra informationen till Inom Domstolar har flera åtgärder vidtagits för att förbättra informationen till målsäganden och vittnen. genomfört en omfattande klarspråksöversyn av kommu- nikationsmallar och informationsblad med syfte att snabbt få en enhet- lighet och modernisering av Domstolars kommunikation i mål Åtgärderna har höjt kvalitén när det gäller läsbarhet och förståelse av mallarnas innehåll för mottagarna. heten har uppdaterat informationen om vittnesstödsverksamheten på myndighetens webbplats och lanserat det webbforum för erfarenhetsutbyte har också på rege- ringens uppdrag tagit fram en webbutbildning för att främja en likvärdig- het i det stöd som erbjuds vittnen och målsäganden. betänkande över budgetpropositionen (bet. 2019/20:JuU1, rskr. 2019/20:103) inte haft något att invända mot regeringens hantering av Punkten är slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 3, 7, 18, 39 och 44. Vissa frågor om Försvarsmaktens personal 2015/16:95 och 2015/16: 2172, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Fö 8) och skr. 2017/18:75 (Fö 6) och 2018/19:75 (Ju 18). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 8 om förslag*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om förslag (bet. 2015/16:FöU8 s. 18 f.) och därmed bifallit motion 2015/16:2172 avseende yrkande 11 och delvis bifallit motion 2015/16:95. Frågan om ett veterancentrum behandlades i betän- kande (SOU 2014:27). Betänkandet har remissbehandlats. maktens regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att senast i samband med delårsrapporten redovisa ett förslag om inrättande av ett särskilt veterancentrum inom myndigheten. 2017 (prop. 2016/17:1 utg.omr. 6 avsnitt 3.4.4 s. 46) bedömde regeringen att ett särskilt veterancentrum skulle inrättas inom Försvarsmakten i syfte att stärka och utveckla anhörigstödet. dömde regeringen att det inte finns skäl att införa en nationell veteranmyndighet eller att utvidga begreppet veteran så som det föreslås i Ett av skälen till regeringens bedömning var att remissinstanserna motsatte sig förslaget. I Försvarsmaktens regleringsbrev uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att inrätta ett särskilt veteran- centrum inom myndigheten. Vidare fick Försvarsmakten i reglerings- brevet uppgiften att redovisa system och metoder för stöd till de veteraner som är i behov av sådant, dels att redovisa genomförd och planerad