prop · H80360 · 2020-12-17 00:00:00 — För att kunna genomföra en strategisk planering på nationell nivå krävs att det finns en tydlig bild av befintlig forskningsinfrastruktur, vilka tjänster som utförs, vad den kostar och hur den finansieras. Redan när en ny forskningsinfrastruktur etableras bör en långsiktig plan för hur driftskostnaderna ska finansieras tas fram. Det behövs även en plan för avveckling. För nationella forskningsinfrastrukturer, som drivs gemen- samt av universitet och högskolor och används av forskargrupper från många av landets lärosäten, behövs därför en tydlig och transparent modell när det gäller lämplig ansvarsfördelning avseende driftskostnader. Regeringens mål är att ska ha en forskningsinfrastruktur av hög kvalitet som ska vara ett effektivt stöd för att möta samhällsutmaningarna och stödja genomförandet av FN:s globala mål för hållbar utveckling (Agenda 2030). Forskningsinfrastrukturen ska vara tillgänglig för en så bred användning som möjligt. Tydliga och transparenta regler för tillträde till utrustningen, användarstöd och annan service för nya användar- grupper, är viktiga principer. Regeringen har därför tillsatt en utredning om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur (dir. 2020:52). Utredningen ska lämna förslag på alternativa finansierings- modeller för forskningsinfrastruktur samt på ändamålsenliga organisa- tions- och styrningsformer för nationella forskningsinfrastrukturer. Utre- daren ska i det arbetet även ta hänsyn till säkerhets- och försvarspolitiska behov. Vidare ska utredningen föreslå hur ett system för nationell prio- ritering av forskningsinfrastruktur kan utformas samt hur e-infrastruktur för forskningsdata kan organiseras på nationell nivå. Målsättningen är ett effektivt system på nationell nivå som möjliggör en strategisk prioritering av infrastruktursatsningar. Utredningen ska lämna sitt betänkande . 14Högskolors och universitets centrala roll i samhällsbygget Som nämnts är det land inom EU som satsar mest på forskning och utveckling i relation till BNP (se avsnitt 5). högskolor är den största statliga sektorn räknat till antalet anställda och ca 400 000 studenter på hel- eller deltid. För att uppnå målet om att ska vara en ledande kunskapsnation har regeringen som mål att det ska ske en kvalitetsförstärkning av forskningen. Lärosätena har ett tydligt ansvar för att verksamheten bedrivs så att hög kvalitet uppnås och andra myndig- 2020/21:60 heters arbete med uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkringsarbete bidrar till att ytterligare stärka och utveckla forskningens kvalitet, vilket beskrivs i detta avsnitt. Därutöver presenteras en mer fokuserad, långsiktig och lärosätesspecifik styrning som främjar ökad kvalitet och kopplar till samhällets behov. Styr- ningen behöver ta hänsyn till lärosätenas breda ansvar för samhällets kompetensförsörjning. Regeringen avser därför bl.a. att sätta upp läro- sätesspecifika mål för antal examina för vissa yrkesexamensutbildningar inom vård och skola samt följa upp respektive lärosätes måluppfyllelse inom ramen för myndighetsstyrningen. Universitet och högskolor har en lång tradition av samverkan med stora och små företag, organisationer, civilsamhälle och det offentliga för att hitta gemensamma lösningar på samhällets problem. Regeringen anser att samverkan ska främjas och vara en naturlig och integrerad del av läro- sätenas uppgift att anordna utbildning och bedriva forskning. Samverkan bidrar till att stärka kvaliteten och relevansen i utbildning och forskning. Regeringen föreslår därför nedan att högskolelagen ska ändras för att tydligare framhålla vikten av samverkan. Vidare redovisar regeringen att det behövs både ekonomisk premiering och utökad uppföljning och utvärdering av den samverkan som sker med det omgivande samhället. 14.1Ökad kvalitet genom uppföljning, utvärdering och styrning av universitet och högskolor Av högskolelagen framgår att verksamheten ska bedrivas så att hög kvalitet uppnås (1 kap. 4 §). Kvaliteten på lärosätenas forskning prövas fortlöpande i interna och externa processer, nationellt och internationellt. Det sker exempelvis i samband med beslut om anställningar, finansiering och publicering och i samband med examination i utbildning på forskar- nivå. Olika myndigheters uppföljning och utvärdering av högskolans verksamhet ger viktiga underlag för såväl regeringens styrning av univer- sitet och högskolor som för den mer långsiktiga utvecklingen av forsk- ningspolitiken. För lärosätena är uppföljnings- och utvärderingsresultat viktiga underlag för strategiska prioriteringar i syfte att öka kvaliteten. Även för och allmänhetens möjlighet att kunna följa den statligt finansierade forskningens kvalitet spelar uppföljningar och utvärderingar en viktig roll. Ett stort utvecklingsarbete har skett på både universitet och högskolor och på ansvariga myndigheter , och regeringen ser att det finns ytterligare potential för att uppföljning och utvärdering i än högre grad ska kunna bidra till ökad kvalitet. Många aktörer följer upp och analyserar Det finns ett stort antal myndigheter och andra aktörer som samlar in underlag från universitet och högskolor för att på olika sätt följa upp deras Lärosätena själva följer också upp och utvärderar regelbundet sin egen verksamhet som underlag för såväl kvalitetsutveckling som för strategiska beslut om verksamheten. () är ansvarig myndighet för den officiella statistiken om forskning och är ansvarig myn- dighet för officiell statistik om högskoleväsendet. De statistiska uppgifter som samlas in av SCB och ligger till grund för regelbundna uppföljningar och analyser vid båda myndigheterna. SCB och rapporterar även uppgifter internationellt till , och , och uppgifter från dessa organisationer används för internationella jämförelser i olika uppföljningar och analyser. har i uppdrag att följa utvecklingen av svensk och inter- nationell forskning, genomföra forskningspolitiska analyser och ge rege- ringen råd i forskningspolitiska frågor. Inom ramen för sitt uppdrag publi- cerar myndigheten studier och analyser inom ett flertal områden, ofta med utgångspunkt i den officiella statistiken från och . Därutöver har Verket för innovationssystem () i uppdrag att redovisa och analysera det svenska deltagandet i EU:s ramprogram för forskning och innovation. Även övriga forskningsråd och andra myndig- heter utför uppföljning- och utvärderingsuppdrag som berör högskole- och forskningspolitiken. Vidare finns det flera andra myndigheter, stiftelser och organisationer som finansierar svensk forskning i olika utsträckning och som vanligen följer upp den forskning som de finansierar. Samarbetet mellan myndigheterna har utvecklats I den forskningspolitiska propositionen 2016 (Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, prop. 2016/17:50) beskrev regeringen ett behov av både utvecklingsarbete och ökad sam- ordning i de uppföljningar och utvärderingar som berörda myndigheter ansvarar för. fick därför i uppdrag av rege- ringen att tillsammans med lämna förslag till regeringen på hur olika myndigheters uppföljningar och utvärderingar av verksam- heter vid universitet och högskolor kan samordnas. Uppdraget genom- fördes i dialog med universitet och högskolor, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och Verket för innovationssystem (). Av redovisningen framgår att samarbetet mellan Universitetskanslers- ämbetet och SCB inom forskningsstatistiken länge har vilat på informella personkontakter mellan myndigheterna och att det fanns behov av forma- lisering för att nå en större tydlighet och stadga i samarbetet. Myndighe- terna inledde därför ett utvecklingsarbete i syftet är att åstadkomma ett kontinuerligt och intensifierat samarbete i frågor som rör utveckling av och kvalitet i den officiella statistiken. Det har lett till att Universitets- kanslersämbetet i högre grad än tidigare är ett stöd till SCB vad gäller utveckling av forskningsstatistik avseende universitet och högskolor uti- från sin erfarenhet av sektorn. I den forskningspolitiska propositionen 2016 aviserade regeringen även ett utvidgat uppdrag om kvalitetssäkring av forskning till Universitets- kanslersämbetet (se vidare nedan) vilket tillsammans med uppföljnings- uppdraget gjorde att beröringspunkterna blev fler, i första hand med 2020/21:60 men även med övriga forskningsråd. Det har lett till att de samråder i ökad utsträckning om den uppföljning och analysverk- samhet som myndigheterna bedriver, inklusive de specifika regeringsupp- drag som myndigheterna får. Detta samarbete har både ökat kunskaps- underlaget om högskolans forskning och lett till ett effektivare resursut- nyttjande på myndigheterna. I Styr- och resursutredningens betänkande En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) görs bedömningen att det är bra att regeringen i forskningspolitiska propositionen 2016 gick mot en mer samordnad uppföljning och att den positiva utveckling som skett bör fortsätta. Regeringen delar denna bedömning, men ser också att det finns ett behov av ökad dialog som inkluderar ytterligare myndigheter och andra aktörer som utvärderar och följer upp forskning och utbildning. I redovisningen av regeringsuppdraget om ökad samord- ning föreslog att ämbetet får i uppdrag att upprätta och samordna ett nätverk mellan berörda myndigheter som utvärderar och följer upp forskning och utbildning. Syftet är att skapa en överblick över vilka uppföljningar, utvärderingar och andra analyser som genomförs, identifiera samarbetsmöjligheter, samt minimera risken för dubbelarbete och överlappningar. Ett nätverk kan även bidra till hur samordning med myndigheter utanför högskoleområdet ska organiseras och hur information kan tillgängliggöras. Regeringen delar bedömningen att ett nätverk bör inrättas för att ytterligare utveckla kvalitet och effektivitet i den uppföljning som sker av många aktörer och regeringen avser därför att ge i uppdrag att inrätta ett sådant. Styr- och resursutredningen påtalar även att lärosätenas samarbete för arbetsdelning kring utbildningsutbudet behöver utvecklas vidare, främst genom att lärosätena själva organiserar sådan arbetsdelning. Regeringen ser positivt på ett ökat samarbete mellan lärosätena då det kan bidra till såväl ökad effektivitet som hög kvalitet i verksamheten. förekommer samarbeten bl.a. i form av överenskommelser mellan lärosäten om t.ex. forskning, biblioteksresurser, lärarresurser och studentutbyte. Utredningen anser vidare att det bör vara möjligt för lärosätena att få examenstillstånd som bygger på sådana överenskommelser. Av förordning (2012:810) med instruktion för framgår att myndigheten ansvarar för prövning av frågor om examenstillstånd enligt 1 kap. 11, 12, 14 och 15 §§ högskolelagen (1992:1434) samt 7 § lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. I myndighetens ansvar för tillämpning av regelverket ingår att bedöma behov av utveckling av den praxis som ligger till grund för prövning och beslut om examenstillstånd, inklusive hur samarbete mellan lärosätena kan ligga till grund för tillstånd. En utveckling pågår av både den offentliga statistiken och annan uppföljning Parallellt med att det har skett en ökad samordning mellan de myndigheter som ansvarar för uppföljning och utvärdering har Univer- sitetskanslersämbetet och SCB sett över behovet av komplettering av hög- skolestatistiken. Syftet är att statistiken på ett bättre sätt ska täcka den forskningsverksamhet inom högskoleväsendet som inte speglades i den officiella statistiken. låg högskolestatistikens tonvikt på utbildning, medan de uppgifter som gäller högskolan som helhet, dvs även forskningsverksamheten, framförallt handlade om resurser i form av personal och ekonomi. Områden där myndigheterna har identifierat ett behov av att utveckla statistiken avser bl.a. vetenskaplig och konstnärlig produktion, samverkan, mobilitet och innovationsverksamhet. Prisma är ett ansöknings- och ärendehanteringssystem som forsknings- råden Forte, Formas och har utvecklat gemensamt. Det används främst av forskare som söker forskningsmedel eller som granskar ansökningar av forskningsmedel, handläggare vid finansierande myndig- heter respektive handläggare vid de universitet, högskolor och forsknings- institut som förvaltar forskningsmedel. och konstaterade i sin redovisning av regeringsuppdraget om ökad samordning att inrapporteringen i Prisma fungerar bra, men att de uttag av uppgifter som utredare och analytiker på forskningsråden behöver göra är komplicerade och att de uppgifter som finns i Prisma därför inte används i den utsträckning som skulle vara möjligt. Universitetskanslers- ämbetet och forskningsråden har därefter fortsatt att prioritera utveck- lingen av Prisma för att inkludera förbättrade möjligheter till analys och uppföljning i systemet. Förutom ekonomisk återrapportering kommer det även att kunna användas för vetenskaplig återrapportering. Dessutom kommer uppgifter från Prisma att kunna användas i utvärderingar av uni- versitetens och högskolornas verksamheter. Ett vanligt förekommande underlag till analyser och utvärderingar ut- görs av internationella publikationsdata, s.k. bibliometri. Bibliometri är ett verktyg för att analysera vetenskaplig produktion i termer av exempelvis volymer, publiceringsmönster och vetenskapligt genomslag och används ofta som en indikator på forskningskvalitet. En begränsning med biblio- metri är den bristande täckningsgraden inom framförallt humaniora och samhällsvetenskap, som bl.a. beror på en annan publiceringstradition. Det innebär att en stor del av den vetenskapliga produktionen inom dessa om- råden saknas i befintliga publikationsdatabaser. En annan begränsning är indelningen i ämnesområden, som skiljer sig från standard för svensk in- delning av forskningsämnen. Det saknas således samlad information om avhandlingar och andra vetenskapliga publikationer från svenska univer- sitet och högskolor. För att skapa en mer heltäckande och rättvisande bild av lärosätenas vetenskapliga produktion pågår i samarbete mellan Kungl. och lärosätena ett arbete med att samla metadata över forskningspublikationer från svenska lärosäten i en nationell publikations- databas, kallad Swepub. har regeringens uppdrag att i samverkan med och () vidareutveckla den nationella databasen för att möjliggöra och kvalitetssäkra bibliometriska analyser inom alla veten- skapsområden. Exempelvis är Swepub den datakälla som Kungl. Biblio- teket använder vid sin återkommande redovisning av nationell statistik för öppen tillgång till vetenskapliga publikationer. Publikationsdata finns inte representerat i den officiella svenska statistiken. Utvecklingsarbetet för- väntas därför även möjliggöra en utvecklad uppföljning och långsiktig insamling av statistiska uppgifter som kan ligga till grund för officiell statistik. 2020/21:60 Nya indikatorer för uppföljning av målen för forskningspolitiken och universitet och högskolor Regeringen redovisade i den forskningspolitiska propositionen 2016 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrens- kraft (prop. 2016/17:50) ett nytt mål för forskningspolitiken. Vetenskaps- rådet och fick därefter i uppdrag att utveckla uppföljningen av hur svensk forskning på nationell nivå utvecklas i förhållande till regeringens mål och till utvecklingen i omvärlden. Myndigheterna har därefter redovisat förslag på indikatorer för att följa upp målen, vilka nu har använts för en första uppföljning av det forsk- ningspolitiska målet (se avsnitt 5). Målet för universitet och högskolor är att utbildning och forskning ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt vilket följs upp och redovisas av regeringen i budgetpropositionen genom bl.a. indikatorer på andelen disputerade lärare, genomströmning i utbildning på forskarnivå, vetenskaplig produktion och förmåga att attrahera externa medel för forskning. Regeringen ser behov av att utveckla även denna uppföljning och gav därför i regeringsuppdrag att se över indikatorerna som mäter det målet. Uppdraget ska redovisas . kvalitetsutveckling och kontroll av resultat Lärosätenas eget ansvar för kvalitetssäkring är utgångspunkten för det Systemet är inriktat på både kontroll av resultat och på kvalitetsutveckling och omfattar flera olika slags granskningar. systemet presenterades för 2015 (skr. 2015/16:76) avsåg det utbildningsverksamheten, men i den forskningspolitiska propositionen 2016 aviserade regeringen att skulle få i upp- gift att även ansvara för kvalitetssäkring av forskning i syfte att få ett mer sammanhållet system för kvalitetssäkring som inkluderar högskolans hela har haft uppdraget att inkludera forskningsverksamheten i kvalitetssäkringssystemet. lärosätena har myndigheten bedrivit ett omfattande utvecklingsarbete och kommer sådana kvalitetsgranskningar att påbörjas. ningarna av lärosätenas kvalitetssäkringsarbete avseende forskning kom- mer vara inriktade på att granska om lärosätenas kvalitetssäkringsarbete på ett systematiskt och effektivt sätt bidrar till att stärka och utveckla forsk- kommer att granska hur väl lärosätets kvalitetssäkringsarbete på ett systematiskt sätt identifierar styrkor och säkerställer att dessa bevaras och utvecklas samt på vilket sätt utvecklingsområden identifieras, följs upp och åtgärdas. I Styr- och resursutredningens betänkande En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) gjordes bedömningen att ett nationellt ramverk för utvärdering av forskning som är kvalitets- drivande och ger god insyn bör skapas. skoleförbund (SUHF) tog 2019 fram ett sådant nationellt ramverk för läro- sätenas kvalitetssäkring och kvalitetsutveckling av forskningen. 2020/21:60 verket utgör en gemensam nämnare för samtliga lärosäten för vad som är centralt vid kvalitetssäkring och kvalitetsutveckling av forskning. Det innehåller dels några grundläggande komponenter som ska finnas i ett lärosätes kvalitetssystem för forskning, dels sex olika teman och förutsätt- ningar som kvalitetssystemet ska täcka. är baserat på kunskap och erfarenhet av vad som bidrar till forskning av hög kvalitet samt på olika internationella ramverk för utvärdering av forskning. 14.1.3Utvärdering av forskning för en nationell bild av forskningens kvalitet , Formas, Forte, m.fl. finansiärer utvärderar van- ligen de forsknings- och innovationsprojekt som de har fördelat medel till. har också ett mer övergripande ansvar för uppföljning och analys av hur forskningssystemet som helhet fungerar. Inom ramen för den uppgiften utvärderas den svenska forskningens vetenskapliga kvalitet och betydelse för samhällets utveckling samt vissa riktade sats- ningar från regeringen. har tagit fram en ny modell för att kunna utvärdera forskningens kvalitet och betydelse och påbörjade en nationell pilotutvärdering av statsvetenskaplig forskning i . Dessa utvärderingar ska ge en nationell bild av forsk- ningen inom ett visst forskningsområde och blir ett viktigt komplement till de utvärderingar om lärosätena själva gör av sin forskning och till de lärosätesgranskningar som ansvarar för. m.fl. finansiärer har också fått flera uppdrag av rege- ringen att utvärdera särskilda satsningar. Till exempel utvärderade 2014 satsningen på strategiska forskningsområden som infördes . Dessa underlag är viktiga för regeringens prioriteringar och beslut. När de tioåriga nationella forskningsprogrammen inrättades 2016 angavs att de bör utvärderas efter . Regeringen avser därför att ge berörda forskningsråd i uppdrag att utvärdera de program som på- börjades . De program som inrättas genom beslut efter denna proposi- tion bör på motsvarande sätt utvärderas . Tillkännagivande om utvärdering av statliga investeringar har tillkännagett för regeringen att den bör tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om ett system för utvärdering av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation (bet. 2017/18:UbU17 punkt 2, rskr. 2017/18:273). Regeringen hade gett Styr- och resursutredningen i upp- drag att föreslå hur principer för uppföljning och bedömning av målupp- fyllelse och resultat bör utformas (dir. 2017:46). Utredningen anser i betänkandet En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) att nationell uppföljning av lärosätenas verk- samhet främst bör göras via och andra myndigheter. Som beskrivits (avsnitt 14.1.1) gör Universitetskanslers- ämbetet uppföljningar och analyser inom ramen för sina uppgifter. Även forskningsfinansiärerna följer upp och utvärderar både den forskning som 2020/21:60 de själva finansierar och särskilda forskningssatsningar på uppdrag av regeringen. Utredningen bedömer att det även finns behov av en analysfunktion inom det utbildnings- och forskningspolitiska området med uppgift att göra samlade och oberoende analyser och uppföljningar som kan ligga till grund för framtida politiska prioriteringar men även utgöra stöd för läro- sätenas och andra intressenters arbete. Som redovisats i avsnitt 14.1.1 finns det ett flertal aktörer som på olika sätt följer upp och utvärderar forskning och innovation. Regeringen be- dömer att den samordning som har skett mellan berörda myndigheter , vilken också lett till ett utvecklingsarbete i fråga om vad som följs upp, har lett till att det finns goda förutsättningar för uppföljning och utvärdering av statliga investeringar i forskning, utveckling och inno- vation. I ett annat tillkännagivande, som är slutbehandlat, tillkännagav riks- dagen för regeringen att den bör tydliggöra att oberoende effektutvärde- ringar av statliga stöd till innovation och företagande bör vara för stödgivande myndigheter (bet. 2017/18:NU12 punkt 2, rskr. 2017/18:238). Regeringen redogjorde i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1, utg.omr. 24) för de slutsatser som Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser redogjort för i redovisningen av det uppdrag som de fick med anledning av tillkännagivandet. Vidare anförde rege- ringen i propositionen att den delar syn att oberoende effekt- utvärderingar är av stor vikt och att regeringen avser att fortsatt arbeta för att förbättra förutsättningarna för utvärderingar. Mot bakgrund av det arbete som görs i fråga om uppföljning och utvärdering på berörda myndigheter anser regeringen att det finns goda förutsättningar för att utvärdera statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation och att det därför inte finns något behov av att tillsätta en särskild utredning om ett system för utvärdering av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation. Regeringen anser därför att tillkännagivandet om att tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om ett system för utvärdering av statliga investeringar i forskning, utveckling och innovation (bet. 2017/18:UbU17 punkt 2, rskr. 2017/18:273) är slutbehandlat. 14.1.4 Styrning och resurstilldelning som främjar ökad kvalitet Lärosätenas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. ningsanslagen, är en viktig förutsättning för att kunna bygga upp och bibe- hålla forskning som har tillräckligt hög kvalitet för att kunna attrahera I avsnitt 6.1 beskrivs hur medel för ökade forskningsanslag bör fördelas, bl.a. utifrån ett kvalitetsperspektiv. propositionen 2016 (Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, prop. 2016/17:50) tydliggjordes att ökningen av forskningsanslagen förväntades leda till en kvalitetsförstärkning genom att lärosätena långsiktigt och i större utsträckning ska kunna göra strate- giska forskningsprioriteringar och ta ansvar för bl.a. tydligare profilering, ökad samverkan, utbildning på forskarnivå, forskares karriärvägar, jämställdhet och forskningsinfrastruktur. Lärosätena ska också framgångs- Prop. 2020/21:60 rikt kunna delta i och medfinansiera forskning inom ramen för större EU-