prop · H703176 · 2020-06-16 00:00:00 — rens samtycke har medverkat i ningens samtycke har medverkat i eller i övning i sådan tjänst har rätt eller i övning i sådan tjänst har rätt till skälig ersättning för kostnader till skälig ersättning för kostnader för resa och uppehälle samt för för resa och uppehälle samt för regeringen eller av den myndighet regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. som regeringen bestämmer. till ersättning omfattar också skada till ersättning omfattar också skada på kläder och andra personliga på kläder och andra personliga Första stycket gäller inte den som har fått ersättning av någon annan eller på grund av tjänst eller annars genom avtal har rätt till ersättning för medverkan i räddningstjänst. Om en kommun överklagar ett beslut enligt 5 kap. 2 a § eller 7 kap. 2 eller 3 §, ska Myndigheten för samhällsskydd och beredskap vara kommunens motpart sedan handlingarna i ärendet har överlämnats till domstolen. 2019/20:176 Bilaga 2 Ett beslut av en räddningsledare Ett beslut av räddningsledningen enligt 6 kap. 1 § eller om ingrepp i enligt 6 kap. 1 § eller om ingrepp i enligt 6 kap. 2 § enligt 6 kap. 2 övrigt får räddningsledarens beslut enligt denna lag eller föreskrifter beslut enligt denna lag eller som meddelats med stöd av lagen stöd av lagen inte överklagas. Ett beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen får, om det har fattats av en nämnd eller av någon som handlat på en kommuns vägnar, överklagas hos . beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. En statlig tillsynsmyndighets beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Detsamma gäller en statlig myndighets beslut enligt 6 kap. 2 och 5 §§ eller 7 kap. Beslut av statlig myndighet enligt 7 kap. 1 § får dock inte överklagas. Om en kommun överklagar ett beslut enligt 7 kap. 2 eller 3 §, ska Myndigheten för samhällsskydd och beredskap vara kommunens motpart sedan handlingarna i ärendet har överlämnats till domstolen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En kommun ska ha antagit handlingsprogram enligt 3 kap. 3 och 8 §§. Till dess att nya handlingsprogram antagits gäller handlingsprogram som antagits enligt tidigare bestämmelser. 3.En kommuns ledningssystem enligt 3 kap. 16 c § behöver inte uppfylla kraven i paragrafens andra stycke före . Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring Härigenom föreskrivs att det i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska införas en ny paragraf, 39 b §, av följande lydelse. Vid beräkning av dagpenning- belopp ska hänsyn inte tas till arbete som avser beredskap och övning i en anställning för att enligt lagen (2003:778) om skydd inträde inte har en större 2019/20:176 Bilaga 2 Denna lag träder i kraft . 2019/20:176 Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna (SOU 2018:54) Efter remiss har yttranden kommit in från Arbetsförmedlingen, , Arbetslöshetskassan Vision, , , , , Datainspektionen, kommun, , , (FOS ), Svensk Ambulanssjukvård (Flisa), Försvarsmakten, Förvaltningsrätten i , , kommun, Gästrike räddningstjänst, , kommun, , , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Inspektionen för vård och omsorg, kommun, Justitiekanslern, läns landsting, , kommun, , , kommun, Ledarna, , kommun, , , i , i , i , i , i , i , i , i , , kommun, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , kommun, , , , , , , , , , , , , , , Statskontoret, brandförsvar, Svensk Sjöfart, A-kassor, Ingenjörer, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, , , Åmåls kommun, , kommun. Därutöver har yttranden inkommit från , Föreningen ingenjörskap, Föreningen , Gemensamt svar från brandförsvar m.fl. (brandförsvar, Brand och , , , Nerikes brandkår, Nordväst), Holmen skog, , LRF Södra skogsägarna m.m., , , , i , i , , , , , , län, , , Norrhälsinge räddningstjänst, Räddningsregion (Räddningstjänsterna i kommunerna ), Räddsam H-län (räddningscheferna i län), Skogsindustrierna, skog, Svenska flygbranschen, Svenska röda korset, , och kommun. Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter: , , Förbundet , Kommunalarbetarnas arbetslöshetskassa, i (LO), kommun, kommun, ombudsmän, för Beredskapsfrågor, , kommun, , , , Transportföretagen, Västra , kommun. 2019/20:176 Bilaga 3 2019/20:176 Bilaga 4 Sammanfattning av betänkandet Skogsbränderna (SOU 2019:7) Skogsbränderna i blev de mest omfattande i modern tid. På de flesta håll i landet lyckades räddningstjänsten effektivt begränsa och släcka – ofta i samverkan med andra. Även om insatserna i stort sett gick bra framkom många brister. är inte tillräckligt väl rustat för att vi ska kunna känna oss trygga inför framtida stora och komplicerade skogsbränder. Det svenska skogslandet täcker drygt två tredjedelar av – . Skogsbränderna omfattade eller mindre än en promille av skogen. Det är nästan tio gånger mer än genomsnittet , men omfattningen av bränderna varierar mycket . blev det cirka 7 000 räddningsinsatser i terräng. Den extremt varma ger en bild av hur framtidens sommartemperaturer kan komma att bli. En av effekterna av klimatförändringar är ökad risk för skogsbränder. Det går dock inte att koppla enskilda skogsbränder till klimatförändringen. Skogsbrand är ett naturligt fenomen. Skogsbrandsbekämpningen effektiv på de flesta håll Slutsatsen att skogsbränderna i stort sett hanterades bra kan motiveras med att inga väsentliga samhällsfunktioner skadades och att inga En brandman dog vid en fallolycka i samband med släckningsarbetet vid en av bränderna. Ingen person ska ha erhållit allvarliga skador. Enskilda skogsägare drabbades hårt. Sammanlagt evakuerades ett hundratal personer från sina bostäder på olika Räddningstjänsterna och många av de som hjälpte till Räddningstjänster från olika delar av landet med systemledning och planerade system för resursförstärkning gjorde avgörande operativa insatser vid skogsbränderna genom att förstärka räddningstjänster som var sämre rustade eller behövde hjälp med anledning av brändernas omfattning. Detta genomfördes oftast i kluster som byggde på befintlig samverkan. Räddningstjänsterna själva och tillsammans med andra aktörer fick detta att fungera mycket bra. Flera räddningstjänster har utarbetat riktlinjer för resursförsörjning med självförsörjande moduler. Stöd till räddningstjänsten från många andra aktörer blev nödvändigt för att klara skogsbränderna och de störningar som bränderna medförde. Dessa insatser kom att bli mycket uppskattade och skedde beredvilligt och MSB tog en aktiv roll och samordnade nationella och internationella Länsstyrelserna tog sitt områdesansvar för kriser och kunde mobilisera värdefulla resurser genom regional samverkan. övertog ledningen av räddningstjänsten i . EU:s civilskyddsmekanism (ERCC – Emergency Response Co- ordination Centre) via MSB förmedlade brandbekämpningsflyg och andra Ett antal länder bidrog med personal och material. var EU:s hittills mest omfattande räddningsinsats. Privata svenska helikoptrar gjorde stor nytta. Försvarsmaktens stöd med framför allt Hemvärnet och helikoptrar samt andra viktiga förmågor var en väsentlig resurs. Alarm, Polisen, , , Lantmäteriet, och blev alla viktiga samarbetspartner. Många frivilliga ställde upp och hjälpte till med det de kunde. både spontanfrivilliga och organiserade frivilliga såsom frivilliga brandkårer, , , Röda Korset hade en samordnande De mest berörda var skogsägarna. Det var deras skogar som brann. Skogsbranschen har utarbetat strategier mot skogsbränder vilket visade sig vara till stor nytta. I motsats till tidigare startade mycket få bränder på grund av skogsarbete. Skogsägarna bidrog också med kunskap och resurser liksom även de som är boende på landsbygden gjorde. och är risken för skogsbränder vanligen som störst. skogsbrandssäsong startade tidigt och blev Trots detta inträffade inte några skogsbränder med stor spridning under de perioder när risken för skogsbränder normalt är som Kraftigt förstärkt beredskap, ökad kunskap, nationella taktiska reserver och snabba och kraftfulla insatser är förklaringen. Många brister i arbetet med att bekämpa sommarens skogsbränder Trots alla goda insatser gjordes det naturligt nog misstag och brister blev Syftet med denna utvärdering av de operativa insatserna vid skogsbränderna är att ta till vara erfarenheter och få ny kunskap inför liknande händelser och då ge förutsättningar för ett ännu Här görs en uppräkning av de viktigaste misstagen och bristerna av mer principiell betydelse. tillkortakommanden lämnar vi därhän. Många aktörer agerade för långsamt eller försiktigt till en början. av att snabbt upptäcka uppkomna bränder och tidiga insatser för att släcka dessa kan inte nog betonas. Uppstart och även avveckling av räddningsinsatserna innebär oftast de svåraste avvägningarna. Räddningsinsatserna avslutades på flera håll för tidigt med följd att bränderna tog fart igen. Det fanns inledningsvis brister i riskbedömning och lägesbild vid flera större bränder och inledningsskedet var kaosartat. Räddningstjänster som inte ingår i systemledning med ledningscentral och ledningspersonal i jour har sämre förutsättningar att klara stora och komplicerade händelser såsom skogsbränderna . resurser tillförs utifrån förloras värdefull tid eftersom det måste byggas upp en ny organisation. Särskilt tydligt blev detta i där 2019/20:176 Bilaga 4 tre stora skogsbränder inte gick att släcka. För räddningstjänster som behöver hjälp men har systemledning blir det fråga om att förstärka befintlig organisation. Som jämförelse kan nämnas där det fanns utvecklad systemledning och insatserna kunde starta snabbt och effektivt. De kommunala handlingsprogrammen för räddningstjänsten har inte alla tagit höjd för stora skogsbränder. Detta medför bristande planering och beredskap för skogsbränder. Samhällets resurser inom privata sektorn med de resurser som finns t.ex. inom skogsbruket, jordbruket och entreprenadföretagen kan nyttjas bättre. Hjälp från frivilliga kan vara bättre förberedd och organiserad. Utformningen och innebörden av befattningar, nomenklatur, märk- ning av kläder och utrustning varierar mellan olika räddningstjänstorganisationer med risk för missförstånd i samarbetet. Utbildning och övning i skogsbrandsläckning är eftersatt. Systematisk bevakning av skogsbrandrisker och beredskap för hur risker ska mötas saknas på flera håll. Helikoptrar bör sättas in tidigare. Avtal om avrop av privata helikoptrar för brandsläckning finns inte överallt. Tillgängliga resurser användes som regel effektivt. Dock blev det på flera håll brist på terrängfordon, pumpar, slang och bränsle till fordon och flyg. Kunskapen om vad som gäller för Försvarsmaktens biträde vid skogsbränder var ibland dålig. Rutiner för det administrativa efterarbetet till följd av skogsbränder, som dokumentation av insatser och frågor om ersättning till de som hjälpte till saknas ofta. Statens tillsyn och stöd har brustit när det gäller de kommunala räddningstjänsternas förmåga vid stora och komplicerade skogsbränder. MSB:s befogenhet att samordna nationella resurser är otydlig. MSB:s agerande har i några fall kommit i konflikt med länsstyrelsernas områdesansvar. Kommunikationen till allmänheten fungerade bra med undantag av några enskilda missar och att informationen om eldningsförbud hade oklarheter. förmåga att ta emot utländska resurser hade inledningsvis brister t.ex. när det gällde fördelning och användning av resurserna. På det stora hela och fungerade det emellertid bra. Utredningens analyser och slutsatser har lett till en rad förslag på åtgärder. Den viktigaste slutsatsen är att förslag till lagändringar och andra åtgärder bör genomföras. Därigenom kan huvuddelen av de fel och brister som påtalats rättas till. Utöver förslag ges en lång rad rekommendationer för hur olika fel och brister kan hanteras. Enligt direktiven till vår utredning ska förslag beaktas. Följande förslag av särskild betydelse för att klara av omfattande skogsbränder bör genomföras. •Kommunernas styrdokument för räddningstjänsten – handlingsprogrammens struktur – ska likriktas för att höja kvalitén, bli mer konkreta utifrån den lokala riskbilden och möjliga att följa upp. Handlingsprogrammen ska visa räddningstjänstens förmåga att själv eller tillsammans med andra klara alla typer av olyckor som kan inträffa i kommunen. De måste då visa hur stora skogsbränder ska hanteras med resurser, ledning, samverkan och övning. •Kommunerna ska ha möjlighet att träffa avtal med andra om att göra inledande åtgärder vid en räddningsinsats. Detta ger delvis nya möjligheter att ha beredskap och att utnyttja resurser som finns t.ex. inom skogsbruket, jordbruket och entreprenadföretagen. •Ledningssystem och märkning av personalens kläder, fordon, utrustning och benämningar på befattningar likriktas genom föreskrifter. Både vid tillförande av externa resurser från andra räddningstjänster och vid samverkan med andra aktörer finns mycket att vinna på att andra vet vad de kan förvänta sig av . •Kommunerna ska ha en funktion som kontinuerligt utövar övergripande ledning av räddningsverksamheten. Alla räddningstjänster måste tillhöra en ledningscentral som är bemannad dygnet runt och ingå i systemledning. •Förslag om förändrad reglering av ledningen av räddningstjänsten, behörighetskrav för räddningschefen, bättre ledningsutbildning och förbättrad försörjning av deltidsbrandmän är åtgärder som på något kan ge bättre möjligheter att klara stora och komplicerade händelser såsom skogsbränder. •Staten föreslås få möjlighet att förelägga kommunerna att åtgärda brister och att förelägganden, om det finns särskilda skäl, kan utfärdas vid vite. Förslaget stärker den statliga tillsynen och kan förebygga brister i beredskapen för stora skogsbränder. föreslår att MSB ska ansvara för tillsynen. •MSB ska på nationell nivå främja att LSO följs och samordna kommunernas verksamhet när det gäller räddningstjänst. Vid skogsbränderna agerade MSB framgångsrikt i den andan. •MSB, eller ett fåtal länsstyrelser om Försvarsberedningens och förslag genomförs, får överta räddningstjänstverksamhet vid mycket omfattande räddningsinsatser eller om det annars finns synnerliga skäl. Med förslaget om obligatorisk anslutning till systemledning och ledningscentral ska statligt övertagande inte behöva bli aktuellt. Staten bör dock ändå ha en yttersta möjlighet till övertagande. •MSB:s uppdrag att tillhandahålla nationella stödresurser förtydligas. 2019/20:176 Bilaga 4 2019/20:176 Bilaga 4 Utredningens förslag till ändringar i författningsförslag Vi föreslår bl.a. att författningsförslag ändras dels genom att vid övertagande av ansvaret för räddningstjänst ska övertagandet kunna begränsas till en viss räddningsinsats (delvis övertagande), dels att MSB:s roll stärks genom att myndigheten ges tydligt författningsstöd för att vid allvarliga olyckor inrikta och prioritera tillgängliga resurser. Utöver förslag på ändringar i lagar och författningar ger utredningen en rad förslag som är att betrakta som rekommendationer. Dessa bör beaktas av räddningstjänsterna och andra aktörer samt uppmärksammas i statens tillsyn. Bland rekommendationerna kan följande nämnas. •Räddningstjänsterna ska ha en systematisk bevakning av skogsbrandrisker och beredskap för hur dessa ska mötas. •Utbildning och övning i skogsbrandsläckning måste ges större utrymme både hos räddningstjänsterna och i MSB:s utbildningar. •MSB ska i samverkan med räddningstjänsterna se till att det finns avtal för att säkra tillgängligheten av flygande släckningsresurser med erforderlig kapacitet vid skogsbränder. MSB har regeringens uppdrag att bl.a. analysera och redovisa behoven av kapacitet avseende brandbekämpning från luften (Ju2018/03972/SSK). •Räddningstjänsterna ska försäkra sig om hur de snabbt kan få tillgång till geografisk information. •Räddningstjänsterna måste agera kraftfullt i början av insatser mot skogsbränder. Ett sätt att undvika att ekonomiska aspekter utgör hinder för eller försenar användningen av t.ex. helikoptrar skulle vara att staten tillämpar reducerad självrisk vid förhöjd skogsbrandrisk. •Tillgången till materiel, flyg samt bränsleförsörjning till fordon och flyg måste inventeras och säkras. Detta omfattas av det ovan nämnda regeringsuppdraget som MSB fått. •MSB ska på nationell nivå se över och tillgodose tillgången på personal för förstärkningsresurserna med räddningsledarbehörighet och annan ledningspersonal som är utbildade och övade i skogsbrandsbekämpning samt koordinera dessa vid omfattande skogsbränder. •Räddningstjänstens arbetstidsavtal måste ses över utifrån behovet vid stora och långvariga insatser. Arbetsmarknadens parter arbetar med att ta fram ett särskilt avtal för stora händelser. •Rutiner för räddningstjänsternas administrativa efterarbete till följd av skogsbränder behöver vara på plats. •Modell för eftersläckningsarbetet ska utformas. (Regeringsuppdrag är lämnat till i , N2018/04261/SK). •MSB ska förtydliga, förenkla och göra entydigt vad som ska gälla om eldningsförbud •MSB ska tillsammans med länsstyrelserna förbättra samarbetet med och effektivisera mottagande av internationellt stöd. (MSB gör en egen utvärdering av myndighetens insatser under skogsbränderna). •Länsstyrelserna måste se över och utveckla sitt stabsarbete. (Länsstyrelserna gör egna utvärderingar av sina insatser under skogsbränderna). •MSB och länsstyrelserna ska tillsammans med frivilligorganisationerna ge vägledning om samverkan med frivilliga. •Tågoperatörer och spårägare ska åläggas större ansvar för att undvika att gnistbildning orsakar bränder. (har haft ett uppdrag från regeringen). 2019/20:176 Bilaga 4 kan bli bättre rustat för att hantera stora skogsbränder Utredningen är enligt direktiven avgränsad till de operativa räddningsinsatserna vid skogsbränderna . Det innebär att utredningens uppdrag är att utvärdera släckning av skogsbränderna och andra åtgärder för att begränsa skador på människor, egendom eller miljö. Många aktörer var delaktiga i detta arbete och deras insatser behandlas i betänkandet. Regeringen har givit direktiv till ett antal andra utredningar relaterade till skogsbränderna. MSB, länsstyrelser och många räddningstjänster gör egna utvärderingar av sina insatser. Sammantaget bör alla utredningar om skogsbränderna resultera i åtgärder som gör att är bättre rustat för kommande stora skogsbränder och andra stora och komplicerade händelser. Den statliga myndighet som regeringen bestämmer får ta över ansvaret för räddningstjänsten i en eller flera kommuner som berörs av en räddningsinsats, om denna är särskilt omfattande eller det annarsfinns synnerliga skäl. Ett övertagande får begränsas till att omfatta en viss räddningsinsats (delvis övertagande).Myndigheten ska vid övertagande av räddningstjänsten utse en räddningsansvarig. Det som i denna lag anges om räddningschefen ska då gälla för honom eller henne. Vid delvis övertagande ska myndigheten i stället utse en räddningsledareI fråga om sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen från enkärnteknisk anläggning får regeringen föreskriva eller i särskilda fall besluta att en länsstyrelse ska ta över ansvaret för saneringen inom flera län eller att någon annan statlig myndighet ska ta över ansvaret inom ett eller flera län Betänkandets lagförslag (SOU 2019:7) Förslag till lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2003:789) om skydd mot dels att 4 kap. 10 § och 6 kap. 7 § lagen om (2003:778) om skydd mot olyckor ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. 7 a §, av följande lydelse. I fråga om omfattande räddningsinsatser får regeringen föreskriva eller i ett särskilt fall besluta att en länsstyrelse eller annan statlig myndighet får ta över ansvaret för räddningstjänsten i en eller flera kommuner. Om en sådan myndighet har tagit över ansvaret utses räddningsledaren av denna myndighet. I fråga om sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen från en kärnteknisk anläggning får regeringen föreskriva eller i särskilda fall besluta att en länsstyrelse skall ta över ansvaret för saneringen inom flera län eller att någon annan statlig myndighet skall ta över ansvaret inom ett eller flera län. En statlig myndighet eller en kommun är skyldig att med personal och egendom delta i en räddningsinsats på anmodan av En statlig myndighet eller en kommun är skyldig att med personal och egendom delta i en räddningsinsats på begäran av räddningsledaren och vid sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen på anmodan av den myndighet som ansvarar för saneringen. En sådan skyldighet föreligger dock endast om myndigheten eller kommunen har lämpliga resurser och ett deltagande inte allvarligt hindrar dess vanliga verksamhet. En kommun eller en statlig myndighet är också skyldig att med personal och egendom delta vid sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen på begäran av den myndighet som ansvarar för En sådan skyldighet som anges i och ett deltagande inte allvarligt hindrar dess vanliga verksamhet När stöd- och förstärkningsresurser behövs i flera kommuner vid allvarliga olyckor får den statliga myndighet som regeringen bestämmer inrikta och prioritera tillgängliga resurser. Kommunerna ska samarbeta med myndigheten och meddela vilka resurser de har tillgängliga till stöd för drabbade kommuner. Denna lag träder i kraft . 2019/20:176 Bilaga 6 Förteckning över remissinstanserna (SOU 2019:7) Efter remiss har yttranden kommit in från Arbetsförmedlingen, , Arbetslöshetskassan Vision, , , , , kommun, , , , Svensk Ambulanssjukvård (Flisa), Försvarsmakten, Förvaltningsrätten i , kommun, , Gästrike räddningstjänst, kommun, , Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Inspektionen för vård och omsorg, kommun, Justitiekanslern, läns landsting, Kammarkollegiet, , kommun, , , , , , kommun, , , , , , , , län, , län, , , , kommun, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, kommun, , ombudsmän, , , , , , , , , , , kommun, , , , , Statskontoret, brandförsvar, Svensk Sjöfart, A-kassor, Kommuner och Landsting, kommun, kommun, , , kommun, Åmåls kommun och . Därutöver har yttranden inkommit från Föreningen (), , , , , i , , , , , län, , Nordväst, Skogsindustrierna, , , Svensk Försäkring, Svenska Flygbranschen, Svenska Rödakorset och . Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter: , , , Frivilliga Flygkåren, (FOS ), Förbundet , , , kommun, , Kommunalarbetarnas arbetslöshetskassa, kommun, i (LO), kommun, , kommun, för Beredskaps- frågor, , , , Ingenjörer, , , , , kommun, kommun, Västra och kommun 2019/20:176 Bilaga 6 2019/20:176 Bilaga 7 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2003:778) om skydd mot olyckor4 dels att 2 kap. 3 § och 3 kap. 12 § ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 5 §, 3 kap. 3, 8, 10, 15 och 16 §§, 4 kap. 10 §, 5 kap. 1, 2 och 4 §§ och 10 kap. 5 och 6 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas åtta nya paragrafer, 1 kap. 3 a §, 3 kap. 8 a §, 16 a och 16 b §§, 5 kap. 1 a, 1 b och 2 a §§ och 6 kap. 8 a §, och närmast före 3 kap. 8 a § en ny rubrik av följande lydelse. Förebyggande verksamhet som staten och kommunerna ansvarar för enligt denna lag ska planeras och organiseras så att den effektivt bidrar till att förhindra eller begränsa skador till följd av bränder och andra olyckor. Särskild vikt ska läggas vid att förhindra människors död och andra allvarliga skador. Länsstyrelserna skall genom rådgivning och information stödja kommunerna i deras verksamhet enligt denna lag. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska på nationell nivå främja att denna lag och föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen följs. Myndigheten ska också i kommunernas verksamhet enligt denna lag 1.samordna kommunerna på nationell nivå, och 2.stödja kommunerna med råd och information. 4 Senaste lydelse av 3 kap. 12 § 2017:745. 8 §En kommun skall ha ett handlingsprogram för räddningstjänst.