prop · H80355 · 2020-12-08 00:00:00 — Om den biståndssökande inte vill att ska kontrollera vissa uppgifter, kan han eller hon välja att inte fullfölja sin ansökan eller att få den avgjord på de uppgifter som finns tillgängliga. I båda fallen krävs ett beslut. I det första fallet krävs 2020/21:55 ett beslut om att avskriva ärendet från vidare handläggning, i det andra fallet ett avslagsbeslut (handbok bistånd s. 116). 5Deltagande i svenska för invandrare, s.k. språkplikt 5.1Behov av tillägg i socialtjänstlagen Regeringens förslag: Ett tillägg införs i socialtjänstlagen om rätten till försörjningsstöd som innebär att den enskilde vid behov ska delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola för att anses stå till arbetsmarknadens förfogande. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian föreslås att den berörde vid behov ska delta i grundutbildning i svenska. Remissinstanserna: Drygt hälften av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker förslaget eller har inga invändningar i sak, bl.a. , , Delegationen mot segregation, Föreningen , , kommun, stad, , , a-kassor och kommun. dessa remissinstanser, främst kommunerna, uppger att tillägget inte kommer att innebära någon skillnad för biståndsmottagare, arbete eller samverkansformer eftersom krav på deltagande i sfi redan ställs inom gällande lagstiftning. Bland annat framför och Föreningen att tillägget bidrar till att öka likvärdigheten mellan kommuner och rättssäkerheten för individen. Myndigheten för delaktighet understryker vikten av att personer med funktionsnedsättning inte undantas från detta utbildningskrav på grund av Majoriteten av remissinstanserna, oavsett om de tillstyrker lagförslaget eller inte, bl.a. Föreningen , Förvaltningsrätten i och anser att tillägget ökar detaljstyrningen i Flera remissinstanser framför synpunkter eller invänd- ningar mot utformningen av förslaget, bl.a. Förvaltningsrätten i , Kammarrätten i och Kommuner och Några remissinstanser, bl.a. , och anser att begreppet språkplikt är olämpligt att använda. Bland annat efterfrågar , i län och Vision klargörande när det gäller hur språkkunskaper ska bedömas och i fråga om samverkansformerna mellan kommunen och utbildnings- Några remissinstanser, bl.a. kommun, kommun och tar upp behovet av tydligare gränsdragningar mellan socialtjänstlagen och skollagen. i län och och några andra remissinstanser efterfrågar ett tydliggörande av vilken utbildning i svenska som förslaget avser. Arbetsförmedlingen påpekar att de ser särskilda risker med att förslaget kolliderar med delar av lagstiftningen inom Fem remissinstanser, , kommun, Institutet för socialt arbete vid Linnéuniversitetet, och Rädda barnen avstyrker förslaget. framför att det redan ställs krav på att genomgå grundutbildning i svenska och att lagändringen riskerar att utesluta andra insatser som ibland kan vara mer effektiva för kommun anser bl.a. att det blir otydligt vilka aktörer som ska bidra till att skapa de förutsättningar som krävs för att förslaget ska ge effekt. anser bl.a. att förslaget kan få betydande negativa konsekvenser för de sökande och deras barn och innefattar en tydlig diskriminerande dimen- framför att en ramlag inte bör detaljstyras med specifika sociala insatser då det påverkar möjligheterna till att bedriva ett professionellt socialt arbete. anser att det finns andra interventioner som ger större effekt än ytterligare detalj- och kravstyrning , , Inspektionen för vård och omsorg, Myndigheten för vård och omsorgsanalys och ombudsmän () har i sina remissvar framfört att de inte har några synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag Kunskaper i svenska är en viktig väg in i samhället Enligt officiella statistik över ekonomiskt bistånd utgör utrikes födda en allt större andel av biståndsmottagarna. av biståndsmottagarna födda i utlandet, vilket innebär en över- representation sett till andelen av utrikes födda i befolkningen. vanligaste försörjningshindret är förknippat med arbetslöshet. i än högre grad för utrikes födda än inrikes födda. svårigheter med att komma in på arbetsmarknaden för många nyanlända är bland annat låg utbildning men också bristande kunskaper i svenska. För den som tar emot försörjningsstöd och saknar kunskaper i svenska, är språkstudier och arbete en viktig väg in i samhället. Vidare behövs det ett tydligt jämställdhetsperspektiv inom arbete med ekono- Både kvinnor och män ska från samhällets sida mötas av samma förväntningar och krav samt ges rätt förutsättningar för att kunna försörja sig själva och stå på egna ben genom inträde på arbetsmarknaden. Det gäller inte minst deltagande i utbildning i svenska. Det saknas en samlad kunskap på nationell nivå om hur vanligt det är att ställer krav på deltagande i sfi för den som har försörj- Av en enkät som Kommuner och Regioner (SKR) skickade till 32 kommuner framgick att krav på deltagande i sfi ställs om det ingår i etableringsprogram hos Arbetsförmedlingen eller om det bedöms vara bästa åtgärd för att närma sig självförsörjning. av dessa kommuner rapporterade att man ska delta i sfi på halvtid och i aktiviteter genom Arbetsförmedlingen eller språkpraktik inom kom- 2020/21:55 munens arbetsmarknadsenheter på halvtid. Vid ogiltig frånvaro görs ibland avdrag på försörjningsstödet (A2018/01114). Förslaget om deltagande i sfi, s.k. språkplikt Regeringen föreslår ett tillägg i 4 kap. 1 § andra stycket socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, om att den enskilde vid behov ska delta i sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola för att anses stå till arbetsmarknadens förfogande, en s.k. språkplikt. Genom tillägget kodifieras den praxis som finns när det gäller innebörden av att stå till arbetsmarknadens förfogande. Syftet med tillägget är att för den enskilde tydliggöra vikten av att delta i språkutbildning för att därigenom förbättra möjligheten att få ett arbete och att etableras i . Förslaget har inte företräde framför de arbetsmarknadspolitiska insatser som erbjuds av Arbetsförmedlingen. Förslaget innebär inte heller att åläggs att bedöma den enskildes språkkunskaper, utan syftar till att underlätta för att stötta den enskilde att närma sig arbetsmarknaden. Förvaltningsrätten i , Kammarrätten i och SKR har haft synpunkter på bestämmelsens utformning. Förvaltningsrätten i uppger att det är missvisande att kravet på deltagande i sfi endast är knutet till rätten till försörjningsstöd och föreslår en annan lydelse som även inkluderar annat ekonomiskt bistånd. Kammarrätten i framför att kravet att delta i grundläggande språkutbildning bör utgöra ett särskilt krav vid sidan om kravet att stå till arbetsmarknadens förfogande. Förvaltningsrätten i och SKR föreslår att tillägget i stället placeras i 4 kap. 4 § SoL. SKR menar att tillägget kan jämställas med andra kompetenshöjande åtgärder såsom praktik och även innefattar ett förtydligande att kravet är aktuellt om den enskilde inte har kunnat erbjudas någon lämplig arbetsmarknadspolitisk åtgärd. Att bestämmelsen placeras i 4 kap. 1 § SoL riskerar enligt SKR att sända ut signalen att den i 4 kap. 1 § SoL angivna åtgärden har företräde framför andra åtgärder, som i det enskilda fallet kan vara lämpligare. Som framgår av avsnitt 4 var syftet med införandet av bestämmelsen i 4 kap. 1 § SoL om att den som inte kan försörja sig men som kan arbeta har rätt till försörjningsstöd om han eller hon står till arbetsmarknadens förfogande, att göra det tydligare för den biståndssökande och att skapa legitimitet och tillit till systemet (prop. 2015/16:136 s. 18). Bestämmelsen om att stå till arbetsmarknadens förfogande trädde i kraft . Tillägget innebar ett förtydligande av vilka krav som enligt förarbeten och praxis kunde ställas för att ha rätt till försörjningsstöd, där det bl.a. ingick att vid behov delta i studier i svenska för invandrare (RÅ 1995 ref. 88). Regeringen anser att placeringen av nu föreslaget tillägg i 4 kap. 1 § SoL ska ses mot bakgrund av att det är ett förtydligande av innebörden av paragrafens andra stycke i fråga om kravet på den enskilde att stå till arbetsmarknadens förfogande. Kravet har emellertid inget företräde framför andra insatser som bedömer som lämpligare. Med bestämmelsen i 4 kap. 1 § SoL om skyldigheten att stå till arbetsmarknadens förfogande avses endast rätten till försörjningsstöd. Av det följer enligt regeringens mening att kravet på att vid behov delta i sfi endast gäller rätten till försörjningsstöd. I detta lagstiftningsärende behandlas således endast rätten till försörjningsstöd. Majoriteten av remissinstanserna, inklusive bl.a. Förvaltningsrätten i och , anser att tillägget ökar detaljstyrningen i SoL. framför att lagändringen riskerar att utesluta andra insatser som ibland kan vara mer effektiva för den enskilde. Regeringen menar att det finns ett behov av att tydliggöra för den enskilde att deltagande i sfi också ingår i kravet på att stå till arbetsmarknadens förfogande. Trots SoL:s ramlagskaraktär som är avsedd att ge kommunerna möjligheter att utforma efter egna förutsättningar och behov är det enligt regeringens mening motiverat att införa ett tillägg i SoL avseende deltagande i sfi. Det ökar förutsebarheten och rättssäkerheten för den enskilde och ger en konkret bestämmelse att förhålla sig till. Förslaget hindrar inte fortsatt utveckling av rättspraxis och inskränker inte heller grundläggande principer i SoL. Regeringen understryker vidare vikten av individuella behovsbedömningar. Förslaget utesluter inte andra insatser som kan vara mer lämpliga i det enskilda fallet. Detta gäller inte minst personer med funktionsnedsättning som kan behöva erbjudas anpassade insatser. Innebörden av utbildning i svenska för invandrare (sfi) I promemorian föreslås att den enskilde vid behov ska delta i grundutbildning i svenska. I promemorians författningskommentar framgår att med detta avses vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). Några remissinstanser, bl.a. Arbetsförmedlingen, i Län och , anser att det är otydligt vad som avses med grundutbildning i svenska och anser att det i författningstexten borde framgå att det är vuxenutbildning i svenska för invandrare som avses. kommun anser att det är otydligt vilka aktörer som ska bidra till att skapa de förutsättningar som krävs för att förslaget ska ge effekt. vuxenutbildning i svenska (sfi) är en reguljär utbildning och en rättighet enligt skollagen för den som är bosatt i landet och saknar grundläggande kunskaper i svenska språket (se bl.a. 20 kap. 31 § skollagen [2010:800]). Vidare har den som har rätt att delta i sfi rätt att i stället delta i motsvarande utbildning inom en folkhögskola (24 kap. 11 § skollagen) varför sådan utbildning kan jämställas med vuxenutbildning i svenska för invandrare. Regeringen föreslår därför att det i lagtexten ska anges att den enskilde vid behov ska delta i vuxenutbildning i svenska för invandrare eller motsvarande utbildning vid folkhögskola. finner det oklart om avsikten är att även verksamheter inom studieförbunden som bedriver svenska för föräldralediga ska godkännas enligt lagförslaget. Andra former av språkträning såsom exempelvis ”svenska med baby” för föräldralediga och språkkafé är verksamheter som inte erbjuds i alla kommuner och inte inbegrips i sfi. Ett krav på deltagande i sådana verksamheter bör därför enligt regeringens mening inte ställas. Enligt redovisning av uppdrag om jämställdhetsperspektivet inom ekonomiskt bistånd behöver fler personer anpassade arbetsmarknadsfrämjande insatser, t.ex. språkträning, redan under Ett aktivt förhållningssätt inom arbetet med ekonomiskt bistånd genom att tidigt påbörja planeringen för att föräldrarna ska kunna stå till arbetsmarknadens förfogande efter föräldraledigheten kan påskynda inträdet på arbetsmarknaden och därmed föräldrarnas förmåga att uppnå egen försörjning. Vissa kommuner erbjuder sådana aktiva insatser under föräldraledigheten. Regeringen anser att det är viktigt att arbetssätt och insatser som kommunerna bedömer vara lyckosamma för att stärka föräldralediga biståndsmottagares förutsättningar att etablera sig på arbetsmarknaden får spridning till andra kommuner. Regeringen har därför gett i uppdrag att ta fram sådana goda exempel och sprida dessa till kommunerna (S2019/05315). Uppdraget ska redovisas . Genom förslaget om tillägg framhålls, särskilt för den enskilde, vikten av att denne vid behov deltar i sfi, en så kallad språkplikt, för att anses stå till arbetsmarknadens förfogande och därmed ha rätt till försörjningsstöd. Ett antal remissinstanser är kritiska till begreppet språkplikt, bl.a. , Föreningen () och . SSR menar att en plikt inte ska vara kopplad till en rätt. Enligt kan lagförslaget och inte minst uttrycket språkplikt uppfattas som att ansvaret åter läggs över på den enskilde, även om det inte är syftet. FSS anser att fokus på den enskildes plikt riskerar att leda till en förenkling av den komplexitet av såväl individuella som strukturella orsaker till att personer inte kommer vidare in i arbete och självförsörjning. Regeringen anser att det, mot bakgrund av svårigheterna att komma in på arbetsmarknaden för många utrikes födda, bland annat till följd av bristande språkkunskaper, är motiverat att införa ett tillägg i SoL som tydliggör vikten av att delta i sfi. Begreppet plikt används även i andra sammanhang, till exempel inom ramen för etableringsprogrammet som inbegriper en så kallad utbildningsplikt. Nyanlända som har kort utbildning och som därför inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsprogrammet ska omfattas av utbildningsplikt, vilket innebär att de i huvudsak ska ägna sig åt sfi, samhällsorientering och reguljär utbildning. Om de inte söker eller tar del av utbildning enligt anvisning kan ersättningen dras in. Några av remissinstanserna har synpunkter i fråga om bedömningen av språkkunskaperna. saknar en beskrivning av vilka kriterier som ska vara avgörande för att den enskilde ska omfattas av den s.k. språkplikten. Vision anser att det inte ligger inom kompetensområde att bedöma språkkunskaper. Enligt klargör inte förslaget hur bedömningen ska genomföras fullt ut, vilket ger viss risk att bedömningen kan komma att se olika ut i varje kommun utifrån dess förutsättningar. Kommunen ser ett utökat behov av samverkan mellan vuxenutbildningen och arbetsförmedlingen för att dessa om möjligt ska kunna stödja varandra till likvärdiga bedömningar av språkförmåga. framför att för att lyckas med bedömningen är det viktigt att har tillgång till strukturerad och nära samverkan med både Arbetsförmedlingen och vuxenutbildningen. I praktiken är behovet av undervisning i svenska i vissa fall uppenbart för den socialsekreterare som arbetar med ekonomiskt bistånd. I mer oklara fall kan socialsekreteraren behöva få stöd från Arbetsförmedlingen som i sin verksamhet exempelvis gör bedömningar inför deltagande i arbetsmarknadspolitiska program. Regeringen understryker vikten av att vid bedömningen av behovet av att delta i sfi alltid ska göra en individuell bedömning av den enskildes behov av insatser. Enligt 3 kap. 5 § SoL ska socialnämndens insatser för den enskilde utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne och vid behov i samverkan med andra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar (jfr prop. 1996/97:124 s. 72 f.). Regeringen menar att socialsekreteraren ofta och i samråd med den enskilde kan bedöma om det finns brister i den enskildes språkkunskaper som orsakar svårigheter för denne att klara sin försörjning genom arbete. I mer oklara fall är det lämpligt att samverka med Arbetsförmedlingen. Det bör vid bedömningen även beaktas om den enskilde har behov av andra kompetenshöjande insatser än sfi. Den enskildes koppling i övrigt till arbetsmarknaden bör också vägas in i bedömningen av behovet av deltagande i sfi. I vissa fall kan den enskilde trots bristande kunskaper i svenska ha möjlighet att få ett arbete, t.ex. då denne har erfarenhet av och kompetens för att få ett arbete i branscher där kunskaper i engelska är tillräckligt. I framgår att samverkan innebär att gemensamt arbeta för ett bestämt syfte och mål. Syftet med att samverka är att samordna insatser för enskilda som behöver ekonomiskt bistånd av olika skäl. Samverkan hör ihop med helhetssyn, och att ha ett helhetsperspektiv på den enskildes situation förutsätter att socialnämnden samarbetar med andra på olika sätt. (handbok bistånd, s. Vidare efterfrågar ett klargörande av om kravet på den enskilde även är ett krav på kommunen eller om det är en befogenhet kommunen ska ha. Regeringen menar att kravet på att delta i sfi riktas mot den enskilde och att socialnämnden avgör om det i det enskilda fallet är befogat att ställa kravet på den enskilde. Om den enskilde bedöms ha behov av utbildning i svenska, kan socialnämnden anvisa denne att söka och delta i sfi. Genom ändringen tydliggörs att kravet att stå till arbetsmarknadens förfogande innebär att vid behov delta i sfi. Detta krav kan vara mindre välkänt för den enskilde än vad som gäller i övrigt avseende innebörden av att stå till arbetsmarknadens förfogande. Barnets bästa ska beaktas Utifrån ett barnrättsperspektiv är det viktigt att krav och de insatser som erbjuds föräldrar med försörjningsstöd är relevanta och anpassade efter den enskildes förutsättningar så att inte barnen försätts i en än svårare situation. vid Linnéuniversitetet ifrågasätter förslaget utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter () och menar att förslaget kan få betydande negativa konsekvenser för de sökande och deras barn. ser med oro på förslaget, framför allt på de situationer då försörjningsstödet riskerar att dras in, trots att det kan finnas barn i familjen. anser dock att förslaget överensstämmer med samt att förslaget är väl balanserat, genom att den enskilde har rätt till försörjningsstöd om det finns godtagbara skäl till att denne inte deltar i sfi, till exempel på grund av sjukdom i familjen (artiklarna 26–27). Regeringen menar att det är viktigt att vid en ansökan om ekonomiskt bistånd som påverkar barn gör en bedömning utifrån såväl de vuxnas behov och förutsättningar som ur ett barnrättsperspektiv och dokumenterar hur det som bedöms vara barnets bästa beaktas i biståndsbedömningen. Ett långvarigt försörjningsstöd för en vuxen drabbar även barnen ekonomiskt. Det borde normalt sett vara till barnets bästa att föräldrar kommer ur sitt biståndsberoende och in i arbetslivet och därmed ökar hushållets disponibla inkomster. Att inte ha samma ekonomiska förutsättningar som andra barn kan påverka barnets möjligheter att utvecklas och styra över sitt liv, liksom familjens möjligheter att t.ex. få ett boende. Enligt 1 kap. 2 § SoL ska i sitt beslutsfattande särskilt beakta barnets bästa. Vad som är barnets bästa får avgöras från fall till fall. Kunskaper i svenska förbättrar integrationen Genom förslaget tydliggörs betydelsen av behovet av kunskaper i svenska vilket främjar integrationen. utvärdering (IFAU) framhåller att forskning visar att kunskaper i svenska har stor betydelse för möjligheten att få ett arbete och integreras i det svenska samhället. Vidare lyfter IFAU fram att ett tydliggörande av kravet i lag ökar sannolikheten att de krav och förväntning som finns från samhället är tydliga och transparenta, både för dem som får försörjningsstöd och för de tjänstemän som ska tillämpa lagstiftningen. vid Linneuniversitetet anser att förslaget innebär negativ särbehandling av utrikesfödda med bristande språkkunskaper, i jämförelse med andra människor i en snarlik situation av arbetslöshet och svårigheter att bli självförsörjande och att det bör ses som diskriminering enligt diskrimineringslagen (2008:567). Enligt regeringens mening är det viktigt att i lagstiftningen uppmärksamma att den enskilde vid behov bör studera svenska för att öka sina möjligheter att komma in och få fäste på arbetsmarknaden. Förslaget är proportionerligt och legitimt genom att det underlättar för utrikes födda att få en egen försörjning genom arbete. Därutöver har utifrån diskrimineringslagen inte haft synpunkter på förslaget. Gränsdragning mellan och Arbetsförmedlingen Det är inte ovanligt att personer som får arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd, etableringsersättning eller utvecklingsersättning får kompletterande försörjningsstöd från kommunen. Enligt tog ca 100 000 personer (av samtliga vuxna biståndsmottagare) emot ekonomiskt bistånd på grund av arbetslöshet. Av dessa var det ca 40 000 personer som hade ekonomiskt bistånd på grund av otillräcklig ersättning från arbetslöshetsförsäkringen, aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning i samband med arbetslöshet. Därutöver var det ca 13 000 (av samtliga vuxna biståndsmottagare) som tog emot ekonomiskt bistånd på grund av otillräcklig etableringsersättning. Vidare var det 6 000 personer som tog emot ekonomiskt bistånd i väntan på utbetalning av arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning i samband med arbets- löshet och 11 000 i väntan på utbetalning av etableringsersättning (, Försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2018). Arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäkring och har till syfte att lämna ersättning under omställning mellan arbeten. Huvudregeln är att arbetslöshetsersättning inte lämnas till den som deltar i utbildning, även om det finns vissa undantag från denna huvudregel. Arbetsförmedlingen ansvarar för att nyanlända invandrare får insatser inom ramen för etableringsprogram och får då etableringsersättning från staten. Myndigheten ansvarar även för insatser för andra arbetssökande inom arbetsmarknadspolitiska program, t.ex. jobb- och utvecklingsgarantin. Den enskilde får då aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning för sitt deltagande. Vid den arbetsmarknadspolitiska bedömning som Arbetsförmedlingen gör bl.a. inför en anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program bedömer myndigheten om den enskilde har behov av undervisning i svenska för att kunna få ett arbete. Arbetsförmedlingen framhåller att det finns risk för otydlighet i hanterandet av arbetslöshetsvillkoret om det regleras i arbetsmarknadspolitiska regelverk som i socialtjänstlagen. Eftersom liknande regelverk när det gäller krav på deltagande i åtgärder finns inom arbetsmarknadspolitiken, är det inte omöjligt att den enskilde kan drabbas av motstridiga beslut avseende deltagande i sfi. a-kassor påpekar att det finns en risk att den enskilde förlorar sin arbetslöshetsersättning om det för att beviljas försörjningsstöd krävs deltagande i sfi. Den som får arbetslöshetsersättning och som kompletterar ersättningen med försörjningsstöd bör enligt regeringens mening vanligtvis inte avkrävas av att delta i sfi. Regeringen delar Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens synpunkter om att det är en rimlig ordning att tar hänsyn till den bedömning som Arbetsförmedlingen har gjort av om en sökande är i behov av grundutbildning i svenska för att lösa sin arbetslöshet eller inte. Det gäller även om handläggare kanske har mer omfattande kontakter med personen i fråga och eventuellt har bättre förutsättningar att bedöma hans eller hennes språkkunskaper. Det förekommer att försörjningsstöd beviljas i väntan på beslut om utbetalning av arbetslöshetsersättning. Enligt 4 § 3 förordningen (2008:975) om uppgiftsskyldighet i vissa fall enligt socialtjänstlagen (2001:453) har socialnämnden rätt att få ut information från en arbetslöshetskassa om att en ansökan om utbetalning av arbetslöshetsersättning har lämnats in. I en sådan situation kan socialsekreteraren, efter en individuell behovsbedömning, anvisa den enskilde till insatser inom kommunens regi, t.ex. sfi. I detta sammanhang kan det, inför beslut om insatser för den enskilde, inte nog understrykas vikten av samverkan mellan och Arbetsförmedlingen och med deltagande av den enskilde.