prop · H80316 · 2020-09-29 00:00:00 — Att det före utgången av 2020 ska införas ett stoppdatum framgår av avtalet med . Enligt det förslag om ändring av avtalet som redovisas i denna proposition framgår också att och är överens om att ett svenskt stoppdatum ska införas under förutsättning att normalårsproduktion ny förnybar el har godkänts för tilldelning av elcertifikat före utgången av . Länderna är också överens om att elcertifikatssystemet ska stängas . Regeringen föreslår därför lagändringar som innebär att det ska införas ett stoppdatum vid utgången av 2021 och att elcertifikatssystemet ska stängas . Enligt Energimyndigheten finns det en risk för att företag lämnar systemet efter 2021 om elcertifikatspriset är lägre än de administrativa kostnaderna som det medför och en risk för att målet inte nås. Även Energiföretagen tar upp frågan om minskad produktionskapacitet. Regeringen avser att ge ett uppdrag till att följa hur marknaden fungerar. Uppdraget ska även omfatta en analys av lämpliga åtgärder som kan vidtas om produktion försvinner ur systemet . bör även få i uppdrag att analysera elcertifikatssystemets administrativa kostnader efter 2021 då betydelsen av dessa ökar för aktörerna om elcertifikatspriset är lågt. anser att uppdragen är nödvändiga som en direkt konsekvens av det framflyttade avslutet av elcertifikatssystemet. Den fråga som och väcker om att avsluta systemet om elcertifikatspriserna blir väldigt låga har inte varit aktuell inom ramen för arbetet med att ta fram ett stoppdatum. Den avser marknadens funktion efter det att stoppdatumet har införts. Frågan bör hanteras i det kommande uppdraget till om att följa marknadsutvecklingen och analysera lämpliga åtgärder om det uppstår problem. Volymstopp och stängning av systemet i balans Vid remitteringen av föreslog flera remissinstanser, framför allt från vindkraftsbranschen, att ett tilldelningsstopp (volymstopp) vid 696 miljoner elcertifikat skulle införas. Något sådant förslag lämnas inte i promemorian. Flera aktörer upprepar dock i sina remisssvar att de fortfarande anser att stoppdatumet bör kompletteras med ett volymstopp. Syftet skulle vara att hålla priset på elcertifikat uppe och undvika att det snabbt går ner mot noll. I propositionen Nytt mål för förnybar el och kontrollstation för elcertifikatssystemet 2017 (prop. 2016/17:179 s. 34) angavs att borde införa en stoppregel som skulle bidra till balans mellan utbud och efterfrågan Skälet var en befarad priskollaps som kunde äventyra både nya investeringar och måluppfyllelsen. Förutsättningarna på elcertifikatsmarknaden har därefter ändrats radikalt. De risker som låg till grund för regeringens tidigare uttalanden finns kvar. Nya investeringar har kommit till stånd i en sådan omfattning att bedömningen är att målet på 18 nya terawattimmar förnybar elproduktion till 2030 inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden med kommer att nås i närtid. En annan aspekt är att elcertifikatssystemet är ett marknadsbaserat system och det är marknadsutvecklingen, dvs. den snabba utbyggnadstakten, som gör att priset på elcertifikaten sjunker. När systemet infördes fanns det en möjlighet för elproducenter att 2004– 2008 lösa in elcertifikat hos till ett garantipris som var fastställt i lagen. Europeiska kommissionen gjorde bedömningen att garantipriset var ett statsstöd. Efter det att garantipriset togs bort 2008 har marknaden bestämt priset på elcertifikaten. Detta skulle frångås och systemet ändra karaktär om särskilda åtgärder skulle vidtas för att säkerställa en prisnivå på elcertifikaten. Elcertifikatssystemet lämpar sig alltså av flera skäl inte för stöd till en viss grupp aktörer. Kärntekniska Sällskap avstyrker förslaget om stoppdatum med argumentet att det blir ett ytterligare steg från kostnadseffektivitet och ett marknadsbaserat system. I konsekvensanalysen görs dock bedömningen att förslagen inte har någon eller endast marginell påverkan på elcertifikatspriset. Däremot beräknas förslagen ge en kostnadsbesparing genom att framtida administrativa kostnader kan undvikas. Ett annat förslag som tas upp i remissvaren är att endast ett halvt elcertifikat ska tilldelas i stället för ett helt certifikat. En sådan lösning skulle innebära en stor förändring och skulle inte vara förenlig med det avtal som finns mellan och . Ett par remissinstanser anför att förslaget skulle strida mot förnybartdirektivet. I artikel 6 i direktivet anges att medlemsstaterna ska säkerställa att nivån på, och villkoren för, det stöd som beviljas för projekt som avser förnybar energi inte ändras på ett sätt som inverkar negativt på de rättigheter som ges inom ramen för stödet eller undergräver lönsamheten för de projekt som redan har beviljats stöd. Det anges även att medlemsstaterna får anpassa nivån på stödet i enlighet med objektiva kriterier, förutsatt att sådana kriterier har fastställts vid den ursprungliga utformningen av stödsystemet. Europeiska kommissionen har ansett att elcertifikatssystemet inte är ett statligt stöd. Det finns därför skäl att ifrågasätta om det omfattas av artikel 6. Oavsett detta har systemet, förutom i fråga om garantipriset, varit marknadsbaserat sedan det infördes. Förslagen i denna proposition syftar till att åstadkomma en rimlig avveckling utan någon förändring av detta grundläggande villkor. Att förutsättningarna ändras beroende på hur marknaden utvecklas är en teknikrisk som varit inbyggd i systemet från början. I sammanhanget kan det även konstateras att ett grundläggande motiv för utformningen av elcertifikatssystemet har varit dess kostnadseffektivitet och förmåga att leverera i förhållande till de politiska målen till lägsta möjliga kostnader för de elkonsumenter som betalar för elcertifikat. Ett volymstopp skulle innebära ett stort avsteg från detta genom att det finns en risk att kostnadseffektiviteten frångås och att konsumenterna därmed skulle få högre kostnader. Att elkonsumenten får ett lägre elpris som kompenserar för elcertifikatkostnaden, eftersom målet nås i förväg, 2020/21:16 är inget skäl att ingripa i den prissättning på elcertifikat som styrs av utvecklingen på marknaden. anger i sin rapport att den inte heller anser att en stoppmekanism ska syfta till att uppnå balans i systemet eller begränsa ett eventuellt överskott av elcertifikat. Ett volymstopp skulle även innebära en stor förändring av villkoren på den gemensamma marknaden med . Den sammantagna bedömningen är därför, liksom tidigare, att ett volymstopp inte bör införas. Om målen inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden riskerar att inte nås vid utgången av bör stoppdatum flyttas fram Det föreslagna stoppdatumet har satts utifrån en prognos om att ett visst antal anläggningar för produktion av förnybar el ska tas i drift och bli godkända för tilldelning av elcertifikat. Datumet har också satts utifrån antaganden om hur mycket el som ska produceras i anläggningarna under ett normalår. I promemorian bedöms därför att stoppdatumet bör flyttas fram om beräkningar skulle visa att målet på 18 nya terawattimmar riskerar att inte nås före utgången av 2021 för att det inte har kommit in tillräckligt många anläggningar i elcertifikatssystemet. Det anges vidare i promemorian att målet ska anses vara nått om det finns marginal för avvikelser från normalårsproduktion, så att utbudet av elcertifikat inte blir för litet i förhållande till efterfrågan fram , för såväl målet på 18 nya terawattimmar som målet på 28,4 nya terawattimmar förnybar elproduktion inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden med . Flera remissinstanser påpekar att en sådan möjlig förskjutning av stoppdatumet skapar osäkerhet på elcertifikatsmarknaden och att det bör framgå hur marknadens behov av förutsägbarhet ska mötas. Några säkra besked kan dock inte ges. Det är utbyggnadstakten och produktionsnivån som är avgörande för att målet ska kunna uppfyllas med ett stoppdatum vid utgången av 2021. För det fall det inte har godkänts anläggningar för tilldelning av elcertifikat med en normalårsproduktion förnybar el på före utgången av framgår det av avtalet med att det svenska stoppdatumet ska flyttas till . Det framgår även av avtalet att och kan komma överens om ett annat stoppdatum. De grundläggande bestämmelserna om hur normgivningen går till finns i 8 kap. regeringsformen. Föreskrifter ska enligt 8 kap. 2 § regeringsformen meddelas av genom lag bland annat om föreskrifterna avser förhållandet mellan enskilda och det allmänna under förutsättning att föreskrifterna gäller skyldigheter för enskilda eller i övrigt avser ingrepp i enskildas personliga och ekonomiska förhållanden. Regeringen får dock med stöd av 8 kap. 3 § regeringsformen, efter bemyndigande från , meddela sådana föreskrifter i en förordning. För att undvika osäkerhet för marknadens aktörer bör föreskrifter om ett framskjutet stoppdatum meddelas så snart det är möjligt efter att det blivit känt hur mycket produktion som godkänts i systemet. Att ändra stoppdatumet i lagen tar . Regeringen bör därför få ett bemyndigande att meddela föreskrifter i förordning om ett ändrat stoppdatum. Det är viktigt att en eventuell flytt av det svenska stoppdatumet kommuniceras till marknaden så snart det är möjligt efter utgången av . Det framgår av avtalet med att länderna senast vid utgången av sep- tember 2021 ska kommunicera till marknaden vilket stoppdatum som ska Prop. 2020/21:16 gälla. Det är även viktigt att få vetskap om hur utbyggnadstakten av förnybar el inom elcertifikatssystemet förhåller sig till måluppfyllelsen på 46,4 nya terawattimmar normalårsproduktion förnybar el till 2030 inom den ge- mensamma elcertifikatsmarknaden med , med ett stoppdatum vid utgången av 2021. Därför bör få i uppdrag att följa Uppdraget bör bland annat innehålla en redovisning av god- kända och driftsatta anläggningar inom elcertifikatssystemet till och med den dag då och , i enlighet med avtalet mellan länderna, kommunicerar med mark- naden vilket stoppdatum som ska gälla. Som vissa remissinstanser tar upp går det inte att utesluta att utbrottet av covid-19 kan komma att påverka måluppfyllelsen. att uttala sig om den möjliga omfattningen av en sådan påverkan och om frågan om en anpassning av stoppdatumet kan bli aktuell. hetens uppdrag bör därför även omfatta att följa pandemins eventuella effekter på elcertifikatsmarknaden. Effekterna av pandemin är en sådan omständighet som kan komma att påverka utbyggnadstakten och därmed aktualisera ett annat stoppdatum under förutsättning att och är överens om det. En annan parameter som kan påverka förhållandet mellan utbud och efterfrågan på elcertifikat är den kvotpliktiga elanvändningen, som också är väderberoende och styrs av konjunkturen i samhället. hanteras dock inom ramen för så kallade tekniska justeringar, men det kan vara angeläget att ta fram och använda en uppdaterad elanvändningsprog- nos i samband med att nya kvoter ska beräknas . Uppdatering av syftet med lagen har passerat när de föreslagna lagändringarna träder i kraft. Ny förnybar el som ska räknas in i målet på kommer dock att fortsätta produceras eftersom elcertifikat tilldelas . Målet bör därför ingå i det med gemensamma målet på som ska nås inom den gemensamma elcertifikats- För räkning betyder det att 15,2 terawatt- timmar plus ska nås. För räkning betyder det att De volymrelaterade förpliktelserna ska upp- fyllas då elcertifikatssystemet avslutas. melsen i lagen bör ändras i enlighet med detta. Det nationella målet om att finansiera ny förnybar elproduktion jämfört med bör tas bort. Det har byggts anläggningar i som med marginal motsvarar en normalårsproduktion för att det målet ska vara upp- Bedömningen är därför att det nationella målet kommer att nås. Sista ansökningsdag efter stoppdatum lyfter fram i sin rapport att det är av stor vikt att det regleras när en ansökan om godkännande av en anläggning för tilldelning av elcertifikat senast ska ha kommit in till myndigheten efter stoppdatu- Någon begränsning i fråga om möjligheten att ansöka om elcertifikat för anläggningar eller produktionsökningar som tagits i drift före stopp- 2020/21:16 datumet ska dock inte införas. En sådan begränsning kan bli till nackdel om måluppfyllelsen äventyras. och har därför kommit överens om att anläggningar som sätts i drift i före stoppdatumet, och som uppfyller kraven för att tilldelas elcertifikat, ska kunna godkännas fram . Ett stoppdatum vid utgången av 2021 införs för varaktiga produktionsökningar Regeringens förslag: Elcertifikat ska inte få tilldelas för en varaktig produktionsökning eller för en ombyggnad som innebär att en anlägg- ning ska anses som ny, om produktionsökningen genomförts eller den ombyggda anläggningen tagits i drift efter . geringen ska få meddela föreskrifter om ett senare stoppdatum som och kan ha kommit överens om. En innehavare av en anläggning som är godkänd för tilldelning av el- certifikat ska till tillsynsmyndigheten anmäla en varaktig produktions- ökning i anläggningen innan ökningen genomförs. aktigt har tilldelats innehavaren för en produktionsökning som skulle ha anmälts till tillsynsmyndigheten, ska innehavaren betala en sank- Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Skälen för regeringens förslag Stoppdatum ska gälla även för tilldelning av elcertifikat vid vissa ombyggnader och för varaktiga produktionsökningar För att ett stoppdatum ska få avsedd verkan bör det även omfatta tilldel- ningar av elcertifikat vid varaktiga produktionsökningar och vid sådana ombyggnader av en anläggning att innehavaren av anläggningen skulle vara berättigad till en ytterligare femtonårig tilldelningsperiod. så en följd av avtalet med att ett stoppdatum för elcertifikatssyste- met ska omfatta båda dessa möjligheter att få elcertifikat. gande för regeringen att meddela ett senare stoppdatum som föreslås i det förra avsnittet bör även gälla ombyggnader och varaktiga produktions- Anmälningsplikt och sanktionsavgift vid produktionsökningar efter När det gäller ny tilldelning av elcertifikat efter ombyggnad så avses situa- tionen att produktionen i en anläggning har tilldelats elcertifikat och att det sedan har gjorts så omfattande ombyggnader eller andra inves- teringar i anläggningen att den ska anses som en ny anläggning. om ny tilldelning av elcertifikat prövas alltid av tillsynsmyndigheten i Prop. 2020/21:16 dessa fall. Detta framgår av 2 kap. 9 § lagen (2011:1200) om elcertifikat. Någon risk för att anläggningen ska godkännas för tilldelning av elcertifikat efter stoppdatum torde därför inte finnas. Om innehavaren av en anläggning gör en investering eller vidtar någon annan åtgärd för att öka produktionen av el i anläggningen, kan han eller hon ansöka om ett separat beslut om godkännande för produktionsökningen och få tilldelning av elcertifikat som löper vid sidan av den ursprungliga tilldelningen. Då prövar tillsynsmyndigheten frågan och det torde inte heller i det fallet finnas någon risk för godkännande efter stoppdatum. Det kan dock se annorlunda ut i fråga om vissa produktionsökningar. Anläggningar som har fått ett godkännande för tilldelning av elcertifikat kan även automatiskt, utan tillsynsmyndighetens vetskap, få tilldelning för en produktionsökning som det ursprungliga godkännandet gäller. Exempelvis kan innehavaren av en vindkraftspark som är godkänd för tilldelning av elcertifikat sätta upp ytterligare ett vindkraftverk och utöka produktionen utan att begära en egen femtonårig tilldelningsperiod för ökningen. På så sätt kan innehavaren få fler elcertifikat utan att tillsynsmyndigheten uppmärksammar att någon produktionsökning har skett. När ett stoppdatum införs måste det därför säkerställas att elcertifikat för produktionsökningar till följd av investeringar i anläggningen efter detta datum inte tilldelas automatiskt inom ramen för en anläggnings ursprungliga godkännande. En särskild anmälningsplikt för sådana produktionsökningar bör därför införas. Det bör även införas en sanktionsavgift som ska träffa den innehavare av en anläggning som inte rättar sig efter anmälningsplikten om denne felaktigt har tilldelats elcertifikat för en produktionsökning efter stoppdatumet. Sanktionsavgiften bör beräknas på samma sätt som elcertifikatssystemets övriga sanktionsavgifter, dvs. avgiften bör beräknas per elcertifikat som felaktigt har tilldelats och uppgå till av det volymvägda medelvärdet av elcertifikatspriset som föregår dagen för beslutet. Regeringens förslag: Terawattimmarna –2045 ska omfördelas med –2035. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrar sig över förslaget tillstyrker att kvotkurvan komprimeras. ser, däribland Aquila Capital, , CGN Europe Energy, Ewz, , , , Svensk Vind- kraftförening, , vind och WPD anser dock att kvot- kurvan ska vara mer framtung genom att kvoterna fördelas med mer i början av perioden och mindre i slutet. Även Fortum ser möjligen ett be- 2020/21:16 hov av att göra systemet mera framtungt även om bolaget välkomnar förslaget. , , Energiföretagen () tillstyrker förslaget om kvotkurvans utformning. Renewable anser att kvoterna bör fördelas –2035 i stället –2035. Även Svensk Vindenergi och anser att de flyttade kvoterna bör läggas ännu närmare stoppdatumet. Skogsindustrierna anser att komprimeringen av kvotkurvan bör anpassas till ett stoppdatum som ligger tidigast . , Uniper och Kärntekniska Sällskap anser att de för åren 2036–2045 inte ska flyttas fram. Skälen för regeringens förslag: Förslaget om att elcertifikatssystemet ska stängas vid utgången av 2035 innebär att den nuvarande annulleringsförpliktelsen (kvotkurvan), som sträcker sig fram , måste komprimeras och efterfrågan på elcertifikat tidigareläggas. De volymer elcertifikat som behöver flyttas måste fördelas på färre år. Förpliktelsen till målet 18 nya terawattimmar förnybar elproduktion inom den gemensamma elcertifikatsmarknaden till är, enligt avtalet med , att det ska annulleras elcertifikat motsvarande för perioden –. Det anges också i avtalet att denna annulleringsförpliktelse ska fastställas med utgångspunkt i en linjär upptrappning 2022–2030. En komprimerad kvotkurva innebär ändringar i lagen (2011:1200) om elcertifikat, där grundtermerna finns, och förordningen (2011:1480) om elcertifikat där kvotkurvan – som räknas fram med stöd av grundtermerna – finns. Den totala volym som ska omfördelas är . Målet på innebär en annulleringsförpliktelse på . De är en delmängd av de . De kan inte slopas utan de måste omfördelas –2035 för att avtalet med ska följas. Det är inte heller möjligt att fördela terawattimmarna med utgångspunkt i ett annat stoppdatum än det som föreslås. Utgångspunkten för förslaget om komprimerad kvotkurva är en jämn fördelning 2026 , det vill säga en fördelning med . Flera remissinstanser anser att fördelningen inte ska vara jämn utan göras så att kvoterna blir högre inledningsvis, bl.a. för att motverka underkompensering till befintliga producenter i början av perioden och överkompensering till nya anläggningar . En sådan utformning av kvotkurvan skulle dock innebära att en alltför stor risk flyttas över på konsumenterna i och . Den föreslagna fördelningen är också förankrad i ändringsavtalet med . Vidare är en mjukare övergång att föredra med hänsyn till bland annat ingångna elhandelskontrakt som sträcker sig till . En viss del av ökningen bör därför placeras –2026. Förslagen på grundtermer har sammanfattningsvis fördelats över åren 2024–2035 enligt tabellen nedan. Tabell för beräkning av grundterm Terawattimmarna för beräkning av grundtermen består av komponenterna i de fyra sista kolumnerna på varje rad 2020 (15,2 Makulering av elcertifikat när Regeringens förslag: ska få avsluta ett el- certifikatskonto och utan ersättning till kontohavaren ta bort kvar- varande elcertifikat på kontot om kontohavaren begär det eller lämnar sitt samtycke och det inte finns fler än femtio elcertifikat på kontot. Myndigheten ska även få avsluta ett elcertifikatskonto om kontohava- ren inte motsätter sig det och kontohavaren inte har använt kontot under och det endast finns ett fåtal certifikat kvar. ska kontohavaren även ha avregistrerats som kvotpliktig eller inte längre vara innehavare av en anläggning som är godkänd för tilldelning Myndighetens beslut ska få överklagas till allmän för- Om en kontoföringsavgift eller avgift för registrering av överlåtelser av elcertifikat inte har betalats efter betalningsuppmaning, ska avgiften lämnas för indrivning. Vid indrivning ska verkställighet enligt utsök- ningsbalken få ske. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. memorian är bestämmelsen snävare utformad och det anges att synnerliga skäl ska finnas för att kontoföringsmyndigheten ska få avsluta ett konto. Remissinstanserna: Energiföretagen tillstyrker förslaget och anger att det även för övrigt är angeläget att begränsa och minska de admi- nistrativa kostnaderna med tanke på de låga elcertifikatspriserna. myndigheten tillstyrker att myndigheten under vissa förutsättningar ska få makulera elcertifikat när elcertifikatskonton avslutas. niska Sällskap stöder förslaget om avslutande av elcertifikatskonton och makulering av elcertifikat när elcertifikatskonton avslutas. Skälen för regeringens förslag Elcertifikatskonton bör i vissa fall få avslutas och kvarvarande Antalet kontohavare i elcertifikatsregistret ökar snabbt till följd av solcells- Det medför ett behov av att kunna avsluta konton när aktö- ren är aktiv på elcertifikatsmarknaden. elcertifikatskonton i elcertifikatsregistret med ett saldo på noll eller endast ett fåtal elcertifikat. På dessa konton har inga överföringar gjorts på flera Sådana konton tillhör vanligen elproducenter eller före detta kvotplik- Som framgår av hemställan kontaktar ett antal kontohavare myndigheten och önskar att kontot ska avslutas trots att det faktiskt finns elcertifikat kvar. Skälet till att elcertifikaten inte säljs är att intäkterna ofta blir lägre än den administrativa kostnaden för att av- Det är kostsamt för att förvalta och administrera konton som inte längre används, och som behöver avslutas. I elcertifikatsregistret finns tre kategorier av kontohavare. fikatsberättigade innehavare av anläggningar, kvotpliktiga aktörer och övriga s.k. traders. De två första kategorierna får ett elcertifikatskonto när de blir kvotpliktiga eller har en anläggning som godkänns för tilldelning Om man tillhör den sistnämnda kategorin, krävs en särskild ansökan för att man ska få ett elcertifikatskonto. Den som har ett elcertifikatskonto ska betala en avgift för kontot. Enligt ett bemyndigande i lagen om elcertifikat får regeringen meddela föreskrifter om avgifter för bl.a. kontoföring. Sådana bestämmelser finns i förordningen (2011:1480) om elcertifikat. Kontoavgiften ska beräknas på det högsta antal elcertifikat som varit registrerade på kontot och ska vara för varje registrerat certifikat. Kontoavgiften ska dock alltid vara lägst per kvartal. uppger i sin hemställan att den summerar de lagringsavgifter som uppkommer per kvartal och fakturerar avgifterna om de uppgår till . Detta innebär, enligt myndigheten, att uppemot tre fjärdedelar av de befintliga kontohavarna i certifikatregistret aldrig betalar någon kontoavgift, eftersom det finns så få elcertifikat på deras konton. Det kan konstateras att nuvarande bestämmelser om avgift för kontoföring inte ger incitament för kontohavarna att avsluta sina konton. Inriktningen är därför att dessa bestämmelser bör ändras. Avgiftsbestämmelserna finns på förordningsnivå och frågan om utformning av bestämmelserna och nivån på avgifterna kommer därför att behandlas först när förordningen ändras. har uppmärksammat regeringen på att de nivåer på avgifterna som myndigheten föreslår i sin hemställan kan behöva ändras och anpassas mot rådande kostnader för kontoföringsverksamheten, eftersom förhållandena är desamma. Det bör vidare göras ändringar i lagen om elcertifikat för att ge möjlighet att avsluta elcertifikatskonton när kontohavaren är aktiv på elcertifikatsmarknaden.