prop · H703146 · 2020-04-01 00:00:00 — Oavsett vilka bestämmelser regeringen meddelar bör de vara tidsbegränsade att gälla i anslutning till den extraordinära händelsen och dess efterdyningar. Studiestödslagen föreslås därför ändras i enlighet med detta. Genom de föreslagna ändringarna kommer regeringen att kunna utnyttja sin restkompetens för att meddela föreskrifter om att den studerandes inkomst ska beaktas i annan utsträckning än som följer av 3 kap. 16–19 §§ vid en extraordinär händelse i fredstid. Befintliga bestämmelser om anmälningsskyldighet, uppgiftsskyldighet och vad som inträffar om man inte fullgör dessa skyldigheter gäller dock även i fortsättningen. En studerande som har beviljats studiemedel är skyldig att anmäla ändringar till () som har betydelse för rätten till studiemedel eller för studiemedlens storlek (3 kap. 27 § studiestödslagen). Studiemedel ska också återkrävas från en studerande om studiemedel har betalats ut felaktigt på grund av att den studerande har lämnat oriktiga uppgifter eller inte har fullgjort sin uppgifts- och anmälningsskyldighet eller på något annat sätt har orsakat det felaktigt utbetalade studiemedlet (5 kap. 1 § andra stycket samma lag). En läroanstalt ska också, om CSN begär det, lämna uppgifter om tid och omfattning vid läroanstalten som ger rätt till studiemedel. Om CSN begär det ska studerande som har ansökt om eller beviljats studiemedel till nämnden lämna uppgift om bl.a. studiernas omfattning och studieaktivitet (6 kap. 10 § studiestödsförordningen [2000:655]). CSN har meddelat föreskrifter som innebär att läroanstalter omgående ska meddela bl.a. förändringar i den studerandes utbildning, studietid och 2019/20:146 studieomfattning som kan påverka rätten till studiemedel eller studiemedlens storlek (19 kap. 5 § Centrala föreskrifter och allmänna råd [CSNFS 2001:1] om beviljning av studiemedel). Lämnande av oriktiga uppgifter från en studerande kan också under vissa förutsättningar utgöra bidragsbrott (2–4 §§ bidragsbrottslagen [2007:612]). CSN har en anmälningsskyldighet när myndigheten misstänker bidragsbrott (6 § samma lag). Regeringens avsikt är att med stöd av restkompetensen helt slopa inkomstprövningen på grund av utbrottet av coronaviruset. Med anledning av de regler som finns för att stävja missbruk av studiemedelssystemet behöver inga ytterligare författningsändringar göras. Regeringen kommer dock att följa frågan noga. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Den nya bestämmelsen bör träda i kraft vid tidigast möjliga tidpunkt, vilket bedöms vara . De föreskrifter som regeringen avser att meddela bör tillämpas retroaktivt från början av det kalenderhalvår då den extraordinära händelsen uppstod. Detta för att tidigare intjänade medel inte ska påverka inkomstprövningen och därmed personers vilja och möjlighet att gå till och från studier, respektive arbete, på de sätt som det redogjorts för i avsnitt 4.1. Konsekvenser för statens budget Förslaget bedöms få konsekvenser för statens budget, men med varierande styrka beroende på vilka åtgärder som vid var tid sittande regering vidtar med anledning av den extraordinära händelse som då uppstått. långtgående förordningsändring som skulle kunna göras är att inkomstprövningen helt tas bort för en tidsperiod, vilket är regeringens Detta ska dock vägas mot den nytta de studerandes insatser kan göra både för samhället och för individen om de väljer att avbryta studierna för att återgå i tjänst inom t.ex. vård eller barnomsorg. Vid en extraordinär händelse kan det dessutom vara viktigt att fler väljer Att undanta de studerandes inkomster påverkar utgifterna på två sätt. Befintliga studiemedelstagare kommer inte att få sina studiemedel redu- cerade på det sätt som skulle ske i normala fall. Kostnaden, som för denna del beräknas till , består av ökade utgifter men även av minskade intäkter på grund av minskade återkrav. kommer att få störst påverkan på utgifterna är de studerande som inte har rätt till studiemedel och som kommer att ansöka om studiemedel efter Utgifterna för studiemedel skulle öka med ca 900 miljoner kro- nor utifrån antagandet att av de ca 250 000 studer- ande som inte har studiemedel beviljas detsamma. Konsekvenser för den enskilde Inkomstprövningen inom studiestödssystemet bedöms vid extraordinära händelser främst beröra två grupper. Den första gruppen är studerande som utöver sina studier arbetar inom samhällsviktiga yrken, alternativt avbryter sina studier för att helt återgå till dessa yrken. Det kan t.ex. handla om de som studerar till sjuksköterska och de som går specialistutbildningar såsom till t.ex. barnmorska eller röntgensjuksköterska, men även andra yrkesgrupper såsom barnskötare som studerar till förskollärare. Även andra yrkeskategorier kan vara aktuella beroende på vilken extraordinär händelse som uppstått. Den andra gruppen är personer som har blivit varslade eller uppsagda och som önskar påbörja studier med studiemedel under innevarande år. Om ett tillfälligt undantag från inkomstprövningen inte införs riskerar den första gruppen enligt gällande regler att drabbas av återkrav av studiestöd om de har haft inkomster under det aktuella kalenderhalvåret som överstiger fribeloppet. Det skulle få negativa konsekvenser om dessa studerande skulle avhållas från att arbeta och därmed från att göra en insats för samhället vid extraordinära händelser i fredstid. Den andra gruppen riskerar att få sina studiemedel reducerade eller helt sakna rätt till studiemedel om de har arbetat under det kalenderhalvår som studierna påbörjas. Det skulle kunna innebära att incitamentet för gruppen att påbörja studier minskar eller att deras studiestart blir fördröjd. Förslagen får konsekvenser för CSN. Om ett tillfälligt undantag från inkomstprövning vid extraordinära händelser införs kommer fler studerande att uppfylla kraven för rätt till studiemedel. Det kan innebära att antalet ansökningar om studiemedel ökar vilket kan medföra ökad administration för myndigheten. Även antalet omprövningar kan antas öka på grund av att studerande som redan har fått reducerat studiemedel vill få sina beslut omprövade när inkomstprövningen slopas för året. innebär förslaget att kontroll av studerandes inkomster inte behöver göras för det aktuella tidsintervallet vilket leder till en minskad arbetsbörda för CSN. Konsekvenserna kan variera beroende på vilka förordningsändringar som vid var tid sittande regering gör men bedöms i samtliga fall medföra allt från lindriga till långtgående effekter på den administration som myndigheten måste utföra. Förslagen kan också innebära en ökad administration för . Kostnaderna bedöms dock rymmas inom myndighetens befintliga anslag. Studiemedelssystemet är utformat på ett könsneutralt sätt. var av de studerande med studiemedel kvinnor och män. Yrken inom vård och omsorg är kvinnodominerade. Den föreslagna ändringen kan således påverka fler kvinnor som studerar med studiemedel. Införs ett helt slopande av inkomstprövningen för gäller dock ändringen lika för alla. Man kan också tänka sig extraordinära händelser som främst kräver åtgärder riktade mot yrken och studerande 2019/20:146 där det finns en mansdominans. Förslaget bedöms i övrigt inte få några konsekvenser för jämställdheten. 4.4.1Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att 1.den studerandes inkomst ska beaktas i annan utsträckning än som följer av 16–18 §§, om det finns särskilda skäl, och 2.den studerandes inkomst ska beaktas i annan utsträckning än som följer av 16–19 §§ vid extraordinära händelser i fredstid. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om att studiemedlen ska minskas, om den studerandes uppehälle helt eller till väsentlig del bekostas av staten eller en kommun. Paragrafen innehåller upplysningsbestämmelser om att regeringen med stöd av den s.k. restkompetensen kan meddela vissa föreskrifter som rör studiemedel. I första stycket införs en upplysningsbestämmelse som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om att den studerandes inkomst, inom ramen för den inkomstprövning som ska ske vid prövningen av rätten till studiemedel, ska beaktas i annan utsträckning än vad som annars följer av 3 kap. 16–19 §§ studiestödslagen. Bestämmelsen kan enbart tillämpas vid extra-ordinära händelser i fredstid. Vidare införs en punktuppställning i stycket och den nya bestämmelsen placeras i andra punkten. I andra stycket görs språkliga ändringar för att tydliggöra att bestämmelsen är en upplysningsbestämmelse. Övervägandena finns i avsnitt 4.1. 5Sänkta krav för rätten till arbetslöshetsersättning 5.1Medlemsvillkoret ska tillfälligt kunna uppfyllas snabbare Regeringens förslag: Vid prövning av medlemsvillkoret ska medlemstiden tillfälligt beräknas så att den sökande för varje medlemsmånad får tillgodoräkna sig ytterligare . Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: a-kassor anser att det är inte är tydligt Prop. 2019/20:146 vilka sökande som omfattas av det tillfälliga medlemsvillkoret, samt att förslaget skulle kunna leda till en tillämpning som framstår som orättvis. Övriga remissinstanser har inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Medlemsvillkoret innebär att inkomstrelaterad ersättning lämnas till den som har varit medlem i en arbetslöshetskassa under minst tolv sammanhängande månader, under förutsättning att medlemmen efter det senaste inträdet i kassan har uppfyllt arbetsvillkoret. Det pågående utbrottet av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 har aktualiserat behovet av särskilda åtgärder och särskild lagstiftning. För att stimulera till inträde i arbetslöshetskassorna och därmed öka möjligheten för människor att få inkomstrelaterad ersättning vid arbetslöshet föreslås att medlemsvillkoret tillfälligt ändras. Vid prövning av medlemsvillkoret bör den sökande för varje medlemsmånad tillgodoräknas ytterligare . På så vis uppfylls medlemsvillkoret redan efter tre månaders faktiskt medlemskap i en arbetslöshetskassa. Detta föreslås gälla mars–(se avsnitt 5.7). a-kassor anser att det är inte är tydligt vilka sökande som omfattas av det tillfälliga medlemsvillkoret och att det skulle kunna förstås som att det endast ska tillämpas för sökande som inte uppfyller det ordinarie medlemsvillkoret. Regeringen konstaterar att det av den föreslagna bestämmelsen följer att samtliga sökande vars rätt till arbetslöshetsersättning prövas som det tillfälliga medlemsvillkoret gäller bör få sin ansökan prövad enligt de tillfälliga bestämmelserna, även om den sökande skulle ha uppfyllt medlemsvillkoret enligt de ordinarie reglerna. Arbetsvillkoret ska kunna uppfyllas före Regeringens förslag: Kravet på att den sökande ska ha uppfyllt arbetsvillkoret efter det senaste inträdet i arbetslöshetskassan för att ha rätt till inkomstrelaterad ersättning ska inte gälla när den tillfälliga bestämmelsen om medlemsvillkor tillämpas. Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har synpunkter på Skälen för regeringens förslag: En förutsättning för att ha rätt till arbetslöshetsersättning är att den sökande uppfyller ett arbetsvillkor. Arbetsvillkoret innebär att den sökande ska ha arbetat i en viss omfattning före arbetslöshetens inträde. Arbetsvillkoret ska vara uppfyllt under en ramtid som i normalfallet är den sökande anmälde sig som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. I de flesta fall krävs att den sökande har utfört förvärvsarbete för att uppfylla ett arbetsvillkor. För att den sökande ska ha rätt till inkomst- relaterad ersättning behöver arbetsvillkoret ha uppfyllts efter det att den sökande har inträtt i arbetslöshetskassan. Om den faktiska medlemstiden 2019/20:146 ändras bör den sökande få möjlighet att tillgodoräkna sig förvärvsarbete som har utförts före inträdet i arbetslöshetskassan, men inom ramtiden, vid prövningen av om arbetsvillkoret är uppfyllt. Det bör därför införas en bestämmelse om att kravet på att arbetsvillkoret ska vara uppfyllt efter det senaste inträdet i arbetslöshetskassan inte gäller när den tillfälliga bestämmelsen om medlemsvillkor tillämpas. 5.3En tillfällig lättnad i arbetsvillkoret Regeringen förslag: För att uppfylla arbetsvillkoret ska det krävas att den sökande haft förvärvsarbete och utfört arbetet per kalendermånad, eller haft förvärvsarbete av sex kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader. Detta ska gälla tillfälligt. Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: Arbetslöshetsförsäkringen består av två delar, en allmän del, grundförsäkringen, och en frivillig del som ger ersättning baserad på den sökandes inkomst, inkomstbortfallsförsäkringen. Både grundförsäkringen och inkomstbortfallsförsäkringen förutsätter bl.a. att sökanden uppfyller ett arbetsvillkor enligt 12 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Förvärvsarbetet ska vara av viss omfattning eftersom det krävs en viss anknytning till arbetsmarknaden för att få del av förmånerna från arbetslöshetsförsäkringen. Arbetsvillkoret innebär att den sökande, under en ramtid av före arbetslöshetens inträde, antingen behöver ha arbetat minst per kalendermånad eller ha arbetat minst av och utfört arbetet under var och en av dessa månader. Andelen arbetslösa kvinnor och män som har en svagare anknytning till arbetsmarknaden har ökat . Detta beror bl.a. på att en större andel av de arbetssökande är nytillträdande på den svenska arbetsmarknaden. Kvinnor och män med svag anknytning till arbetsmarknaden har sällan arbetat i den omfattning som krävs för att uppfylla villkoren för ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Dagens arbetsliv kännetecknas dessutom av en större rörlighet på arbetsmarknaden. Utredningen om en ny arbetslöshetsförsäkring för fler, grundad på inkomster (A 2018:01) fick i uppdrag att bl.a. analysera och föreslå hur fler ska kunna kvalificera sig för och ansluta sig till arbetslöshetsförsäkringen. Utredningen ska lämna sitt betänkande . Arbetslöshetsförsäkringen ska ge ekonomisk trygghet till den som förlorar sitt arbete. Den är en omställningsförsäkring som syftar till att underlätta ekonomisk omställning mellan arbeten som exempelvis orsakas av en vikande konjunktur eller pågående strukturomvandling. En fungerande arbetslöshetsförsäkring verkar också som en automatisk stabilisator som upprätthåller enskildas konsumtionsförmåga och köp- Prop. 2019/20:146 kraften under lågkonjunkturer. Det pågående utbrottet av det nya corona- viruset kan komma att få stora effekter på sysselsättningen. För att försäkringens stabiliserande syfte ska uppnås och för att fler ska få rätt till arbetslöshetsersättning bör arbetsvillkoret tillfälligt sänkas. En sådan sänkning bör leda till att fler får rätt till arbetslöshetsersättning, åtminstone enligt grundförsäkringen, utan att kravet på den sökandes anknytning till arbetsmarknaden upphör. Det föreslås att det för att uppfylla arbetsvillkoret ska krävas att den sökande haft förvärvsarbete och utfört arbetet per kalendermånad, eller haft förvärvsarbete av sex kalendermånader och utfört arbetet under var och en av dessa månader. Behovet av en lättnad i arbetsvillkoret bedöms vara tillfälligt. Den föreslagna lättnaden föreslås gälla till och med (se avsnitt 5.7). 5.4Möjlighet att tillfälligt införa ett lägsta grundbelopp Regeringens förslag: Det ska tillfälligt införas en upplysningsbestämmelse om att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter om lägsta belopp för dagpenning i form av grundbelopp. Utkastets förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I utkastet föreslås dock inte att bestämmelsen ska vara tillfällig. Remissinstanserna: a-kassor påpekar att föreskrifter som kan komma att meddelas i anslutning till den föreslagna upplysningsbestämmelsen kommer att kräva vissa systemförändringar. Skälen för regeringens förslag: Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas med dagpenning i form av grundbelopp. Dagpenningen bestäms utifrån sökandens normalarbetstid och ett belopp som framgår av förordning. Enligt nuvarande förordningsbestämmelser ska detta belopp minskas proportionellt för den som inte har arbetat heltid . Den tillfälliga lättnad i arbetsvillkoret som föreslås i avsnitt 5.3 medför att ersättningen från grundförsäkringen kan komma att bli mycket låg för den som inte har arbetat heltid. Det bedöms därför även finnas ett tillfälligt behov av att kunna meddela föreskrifter om en lägsta gräns för dagpenningen i form av grundbelopp. Bestämmelser om med vilka belopp dagpenning ska lämnas finns i förordning. Det framstår därför som lämpligt att även lägsta belopp för dagpenning i form av grundbelopp tillfälligt ska kunna beslutas av regeringen. En upplysningsbestämmelse om att regeringen kan meddela sådana föreskrifter föreslås därför införas i lagen. Upplysningsbestämmelsen föreslås gälla till och med (se avsnitt 5.7). Föreskrifterna kan komma att innefatta tillämpning med retroaktiv verkan och avses att vara tidsbegränsade. a-kassor påpekar att föreskrifterna kommer att kräva systemförändringar. Regeringen kommer att beakta detta i det fortsatta arbetet. 2019/20:146 5.5 Regeringens förslag: Karensvillkoret ska tillfälligt avskaffas för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser . Utkastets förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: a-kassor anser att det inte klart framgår om en sökande som beviljas arbetslöshetsersättning helt undgår karenskravet eller om karensdagarna i stället skjuts . Skälen för regeringens förslag: Karensvillkoret enligt 21 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring innebär att enskilda i normalfallet inte får ersättning av sin arbetslöshet. Karensvillkoret fyller en viktig funktion för att säkerställa att personer som har sysselsättning undviker mellanliggande arbetslöshetsperioder i samband med att de byter arbete. Det syftar också till att motverka att arbetslöshetsförsäkringen används under en mycket begränsad tid av arbetslöshet. Utbrottet av det nya coronaviruset drabbar både enskilda och företag med följden att fler är i behov av arbetslöshetsersättning. Utbrottet har uppstått i en sådan takt att enskilda haft begränsat med tid att hinna ställa om och söka annat arbete. Det är angeläget att enskilda under rådande omständigheter kan beviljas arbetslöshetsersättning utan att behöva uppfylla ett karensvillkor. Regeringen föreslår därför att karensvillkoret tillfälligt avskaffas. Regeringen konstaterar att karensvillkoret endast aktualiseras i samband med att en ny ersättningsperiod inleds. Det tillfälliga undantaget från karensvillkoret bör inte innebära någon ändring i det avseendet. Avsikten är således inte att skjuta karensvillkoret . Avskaffandet av karensvillkoret föreslås gälla för ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tidsperioden till och med (se avsnitt 5.7). Möjlighet att tillfälligt föreskriva om undantag i fråga om uppehåll i näringsverksamhet Regeringens förslag: Det ska tillfälligt införas en upplysnings- bestämmelse om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela före- skrifter om undantag från den s.k. femårsregeln för företagare. Utkastets förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens för- I utkastet föreslås dock inte att bestämmelsen ska vara tillfällig. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har några synpunkter Skälen för regeringens förslag: Enligt 35 § första stycket lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska en företagare som upphör att bedriva näringsverksamhet anses vara arbetslös så snart det inte vidtas några åtgärder i näringsverksamheten. Som åtgärder anses inte nödvändiga åtgärder som har vidtagits på grund av oförutsedda händelser. Av 35 § Prop. 2019/20:146 tredje stycket följer att om näringsverksamheten återupptas av företagaren eller av en närstående person till denne, får bedömningen av företagarens arbetslöshet enligt definitionen i första stycket göras tidigast från det att näringsverksamheten återupptogs, den s.k. femårsregeln. Om en företagare inte är att anse som arbetslös enligt ovanstående definition, ska företagaren anses som arbetslös när näringsverksamheten vid en samlad bedömning har upphört definitivt. Femårsregeln innebär därmed en begränsning av företagares möjlighet att få arbetslöshetsersättning vid upprepade uppehåll i näringsverksamheten. Det finns ett behov av att tillfälligt kunna föreskriva om undantag från femårsregeln på grund av plötsliga samhällsförändringar eller oförutsedda konjunktursvängningar som påverkar företagare, t.ex. vid en sådan extraordinär situation som råder till följd av det nya coronaviruset. En sådan nödvändig flexibilitet kan uppnås genom att föreskrifter kan meddelas på förordningsnivå. Det bör därför införas en tillfällig möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om undantag från femårsregeln. Upplysningsbestämmelsen föreslås gälla till och med (se avsnitt 5.7). Föreskrifter i anslutning till upplysningsbestämmelsen kan komma att innefatta tillämpning med retroaktiv verkan och avses att vara tidsbegränsade. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Den nya bestämmelsen om medlemsvillkoret ska dock tillämpas för tid . För ersättningsperioder som har beviljats före ikraftträdandet ska dock äldre föreskrifter fortfarande gälla i fråga om medlemsvillkoret. Den nya bestämmelsen om medlemsvillkoret, och det undantag som gäller arbetsvillkoret och som hänger samman med bestämmelsen, ska upphöra att gälla vid utgången av . Bestämmelsen om en tillfällig lättnad av arbetsvillkoret och upplysningsbestämmelserna ska upphöra att gälla . Karensvillkoret ska inte tillämpas på ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tidsperioden till och med . Utkastets förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I utkastet föreslås dock att den nya bestämmelsen om medlemsvillkoret ska upphöra att gälla . Utkastets förslag om upplysningsbestämmelser är inte tidsbegränsade. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har några synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: De nya bestämmelserna bör träda i kraft vid tidigast möjliga tidpunkt. Med tanke på att arbetslöshetsförsäkringen är en veckoförsäkring bör ikraftträdandet ske . föreslås därför att lagen träder i kraft . 2019/20:146 Medlemskap i en arbetslöshetskassa räknas per kalendermånad. Den nya bestämmelsen om medlemsvillkoret bör ges tillämpning med retroaktiv verkan för tid . För ersättningsperioder som har beviljats före ikraftträdandet bör medlemsvillkoret beräknas enligt äldre föreskrifter, vilket innebär att det krävs tolv månaders medlemskap för att ha rätt till inkomstrelaterad ersättning. En övergångsbestämmelse med denna innebörd bör därför införas. Eftersom bestämmelsen om medlemsvillkoret, och det undantag som gäller arbetsvillkoret som hänger samman med bestämmelsen, föreslås vara tidsbegränsade bör de reglerna upphöra att gälla vid utgången av . Dock bör äldre föreskrifter gälla för medlemsmånader som har påbörjats före ikraftträdandet. Även de föreslagna upplysningsbestämmelserna bör vara tidsbegränsade på grund av de nu rådande extraordinära omständigheterna och konsekvenserna av det nya coronaviruset. Bestämmelserna bör därför upphöra att gälla . När det gäller förslaget om karensvillkoret bör det under ikraftträdande- och övergångsbestämmelser föras in en punkt om att bestämmelsen om karens inte ska tillämpas på ansökningar om arbetslöshetsersättning som avser tid till och med . 5.8.1Konsekvenser av förslagen om tillfälliga ändringar i arbetsvillkoret och medlemsvillkoret