prop · H80363 · 2020-12-15 00:00:00 — hatbrottsstatistiken, som publiceras , med fördjupade studier för att stärka kunskapen om brottsligheten och relevanta Därutöver har Brå fått i uppdrag att göra en fördjupad studie av antisemitiska hatbrott, som redovisades , samt en fördjupad studie av islamofobiska hatbrott som ska redovisas () har på uppdrag av regeringen genomfört kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda som sprids via internet och sociala medier. följer utvecklingen av de olika extremistmiljöernas digitala närvaro och analyserar på vilka sätt våldsbejakande extremistisk propaganda bidrar till radikalisering och kan inspirera till attentat. Genom regleringsbrevet fick Brå i uppdrag att göra en sammanställning över polisforskningen i som ska tillgängliggöras och uppdateras kontinuerligt. Bland ytterligare uppdrag till Brå av särskild betydelse för det brottsförebyggande arbetet kan nämnas en studie av vilka brottstyper bland unga (15–) som starkast indikerar fortsatt brottslighet, så kallade strategiska brott, samt en kartläggning av Uppdragen ska redovisas senast Brå har även fått i uppdrag att studera vilka åtgärder som kan vidtas i samhället för att motverka våld i nära relationer bland unga. Regeringen har genom myndighetsuppdrag utvärderingar av olika brottsförebyggande verksamheter – exempelvis Skr. 2020/21:63 sociala insatsgrupper och inslussningsgrupper (se vidare avsnitt 6.1) – för att kunna bedöma åtgärdernas effektivitet. gav regeringen i uppdrag till forskningsrådet Formas att utveckla ett tioårigt nationellt forskningsprogram för hållbart samhällsbyggande som omfattar säkerhets- och trygghetsfrågor och brottsförebyggande arbete. utlystes bland annat medel för forskningsprojekt för ökad rörlighet mellan akademi och praktik. Inom ramen för utlysningen finansieras ett projekt om situationellt brottsförebyggande arbete som bedrivs i nära samarbete mellan , och (Brott, fysisk miljö och hållbara städer: fördjupade analyser av mikroplatsens betydelse för vissa kortbedrägerier, se avsnitt 6.3). Åtgärder för ett stärkt brottsförebyggande perspektiv i politiska beslut och reformer Hur brottsligheten utvecklas beror i första hand på samhällsförändringar och beslut som ligger utanför rättsväsendet. En målsättning i det brottsförebyggande programmet är därför ökad kunskap och medvetenhet på såväl nationell som lokal nivå om vilka politiska beslut som kan ha effekter på brottsligheten. Enligt kommittéförordningen (1998:1474) ska varje kommitté och särskild utredare redovisa eventuella konsekvenser för bland annat brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet av de förslag som lämnas. För att stärka beslutsunderlagen i detta avseende har särskilda moment om brottsförebyggande konsekvensanalyser införts i de regelbundna utbildningar som genomför inom utredningsväsendet. fattade regeringen beslut om att tillsätta en parlamentarisk trygghetsberedning som ska bistå regeringen med underlag till utformningen av en kunskapsbaserad och brett förankrad kriminalpolitik som ska bidra till att uppfylla de kriminalpolitiska målen att minska brottsligheten och öka människors trygghet (dir. 2020:32). I direktiven till beredningen betonas vikten av att det finns en medvetenhet och kunskap hos alla berörda samhällsaktörer om hur brott kan förebyggas. Beredningen ska göra en analys av vilka utmaningar samhället står inför nu och framöver som kan påverka kriminalitetens utveckling. Utifrån denna analys ska beredningen bedöma vilken förmåga som rättsväsendet och andra aktörer har för att möta dessa utmaningar, både på det brottsbekämpande och det brottsförebyggande området. Frågor om stöd till brottsutsatta kommer också vara en del av uppdraget. Trygghetsberedningen får även i uppdrag att göra en genomlysning av straffrättens roll för att motverka kriminalitet. Beredningen har knutit till sig representanter från myndigheter, forskarvärlden och andra berörda aktörer. Arbetet ska delredovisas till regeringen och en slutredovisning ska lämnas senast . Trygghetsberedningen är en del av de förebyggande åtgärder som aviserades inom ramen för regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten. 2020/21:63 Kommunerna ansvarar för många verksamheter som på olika sätt har betydelse för brottsutvecklingen och det brottsförebyggande arbetet. Ett brottsförebyggande perspektiv är därför av stor betydelse även vid kommunalt beslutsfattande inom olika områden. beslutade regeringen om en utredning om kommunernas ansvar för brottsförebyggande arbete (dir. 2019:94). Utredaren ska bland annat beskriva och analysera verksamheter inom kommunerna som kan bidra till det brottsförebyggande arbetet samt föreslå hur ett lagstadgat kommunalt ansvar för det brottsförebyggande arbetet bör utformas. Uppdraget, som är en del av regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten, ska redovisas . arbete är ett exempel på verksamhet som har betydelse för det brottsförebyggande arbetet. Regeringen tillsatte 2017 en utredning för att göra en översyn av socialtjänstlagen och vissa av uppgifter (dir. 2017:39). I uppdraget ingick bland annat att se över och lämna förslag beträffande en socialtjänst som främjar långsiktigt strukturellt förebyggande arbete och bidrar till hållbarhet samt minskar behovet av individuella insatser. Utredningens delbetänkande Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande socialtjänst (SOU 2018:32) visar på möjligheter med att arbeta förebyggande. Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Hållbar socialtjänst – En ny socialtjänstlag (SOU 2020:47) där det bland annat föreslås att ska ha ett förebyggande perspektiv och inriktas på att vara lätt tillgänglig. Betänkandet har remitterats och förslagen bereds inom . 5.2Utvecklad samverkan på lokal, regional och nationell nivå Målsättningar i Tillsammans mot brott –Att samverkan med fokus på att förebygga brott utvecklas mellan berörda aktörer på lokal, regional och nationell nivå. –Att samverkan i högre grad utgår från identifierade lokala behov. –Att fler aktörer involveras i samverkan om brottsförebyggande frågor. –Att samverkan omfattar både socialt och situationellt brottsförebyggande arbete. Nya och fördjupade nationella samverkansstrukturer Enligt det brottsförebyggande programmet ska regeringen verka för att fördjupa samarbetet mellan berörda myndigheter på det brottsförebyggande området. På den nationella nivån har Brå fått ett uppdrag att utveckla myndighetssamverkan på det brottsförebyggande området (se avsnitt 5.1). inrättade Brå ett nätverk, bestående av Brå, SKR och . Nätverket har senare utvidgats till att omfatta även representanter för länsstyrelserna och har träffats regelbundet . Brå har även arrangerat två nationella rådslag för samtliga myndigheter som omnämns i programmet. Genom rådslagen har behov av och möjligheter till samverkan eller samordning av insatser identifierats. bildades också en särskild grupp bestående av de myndigheter som arbetar mot ekonomisk brottslighet där Brås roll är att ge myndigheterna fördjupat stöd. Regeringen har vidare beslutat om förordningsändringar och uppdrag till sakansvariga myndigheter med ett uttryckligt fokus på att utveckla samverkan inom det brottsförebyggande området. Genom en ändring i förordningen (2009:92) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism inrättades en samordningsfunktion för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism inom . Funktionen består av representanter för 16 myndigheter och . I uppdraget ingår bland annat att redovisa gemensamma nationella riskbedömningar för penningtvätt och finansiering av terrorism och att fungera som ett forum för informationsutbyte och kunskapsöverföring mellan tillsynsmyndigheterna. Det myndighetsgemensamma arbetet mot grov och organiserad brottslighet har förstärkts genom att regeringen har vidareutvecklat och tydliggjort styrningen av arbetet. fick de tolv myndigheter som deltar i det myndighetsgemensamma arbetet uppgiften inskriven i sina respektive instruktioner. beslutade regeringen om två uppdrag åt de tolv myndigheterna att inrätta pilotprojekt som rör näringsverksamhet och felaktig folkbokföring med koppling till organiserad brottslighet (Ju2020/02483 och Fi2020/02991). Uppdragen ska bidra till att lyfta de utsatta områdena och öka kvaliteten i folkbokföringen. Uppdragen ska redovisas till regeringen . Åtgärderna är en del av regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten. och Säkerhetspolisen fick i uppdrag att stärka det gemensamma arbetet mot politiskt motiverad brottslighet. I uppdraget ingick att redovisa hur samverkan kan utvecklas både mellan myndigheterna och med andra myndigheter och aktörer. I redovisningen av uppdraget identifierade myndigheterna åtgärder för stärkt samverkan av betydelse för det brottsförebyggande arbetet, bland annat framtagande av gemensamma hotbilder och strategier och utvecklad förmåga att gemensamt bearbeta och analysera underrättelser. Ytterligare exempel på områden där regeringen uppdragit åt myndigheter att utveckla brottsförebyggande samverkan innefattar föräldraskapsstöd och våldsprevention, insatser till barn och unga i riskzonen för kriminalitet, narkotikahandel, internationella stöldligor, fusk och brottslighet i arbetslivet samt åtgärder för ökad upptäckt av våldsutsatthet. Uppdragen beskrivs i avsnitt 6.1–6.3. För att stärka samarbetet mellan myndigheter på cybersäkerhetsområdet har regeringen vidare gett , Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) och Säkerhetspolisen i uppdrag att förbereda inrättandet av ett nationellt cybersäkerhetscenter . Centret ska stärka samlade förmåga att förebygga, upptäcka och hantera antagonistiska cyberhot och minska sårbarheterna från cyberattacker genom råd och stöd till privat och offentlig sektor. 2020/21:63 Många myndigheter har också tagit initiativ för att skapa nya och fördjupade samverkansstrukturer på det brottsförebyggande området. Några exempel lyfts här. Inom ramen för myndighetssamverkan mot organiserad brottslighet har ytterligare nio myndigheter kopplats till satsningen via ett yttre nätverk och nya gemensamma stödfunktioner har etablerats. Exempel på en sådan funktion är ett juridiskt expertnätverk som bland annat ska verka för att främja informationsutbyte och se möjligheterna till samverkan mellan myndigheterna. har tagit initiativ till ett referensråd mot ekonomisk brottslighet med experter på området från myndigheter och näringslivet. Syftet med rådet, som hade sitt första möte , är att på en strategisk nivå diskutera och föreslå åtgärder mot ekonomisk brottslighet. och Säkerhetspolisen har byggt upp en struktur för en mer systematisk samverkan på nationell och regional nivå i det förebyggande arbetet mot terrorism och säkerhetshot. Myndigheterna har bland annat tagit fram gemensamma rutiner för informationsutbyte på regional nivå med stöd av särskilda regionala kontaktpersoner på respektive myndighet. införde myndigheterna också ett system med automatisk informationsöverföring som ökar möjligheten att i ett tidigare skede upptäcka personer som utgör en potentiell säkerhetsrisk. På initiativ av etablerades en omfattande myndighetssamverkan mot bidragsbrott och missbruk av välfärdssystemet, (se avsnitt 6.2). Bättre förutsättningar för samverkan utifrån lokala behov De nationella och regionala stöd- och samverkansstrukturer som beskrivits ovan är viktiga för att förbättra förutsättningarna för myndighetssamverkan utifrån lokala behov och på lokal nivå. Exempelvis har frågor om utformningen av det nationella stödet till lokalt brottsförebyggande arbete kunnat lyftas inom ramen för Brås nationella nätverk och de nationella rådslagen. Särskilt fokus har riktats mot behovet av samordning av insatser inom olika områden och det nationella stödet till samverkan mellan polis och kommun. Kommunpoliser och kommunernas brottsförebyggande samordnare, där sådana finns, är nyckelaktörer i den lokala brottsförebyggande samverkan. I regleringsbrevet fick i uppdrag att redovisa i vilken omfattning det finns kommunpoliser och områdespoliser i lokalpolisområdena och vad som görs för att områdespoliserna ska kunna arbeta fredat med brottsförebyggande verksamhet. I uppdraget ingår även att beskriva vilka åtgärder som har vidtagits för att knyta rätt kompetens och erfarenhet till funktionen i syfte att skapa gynnsamma förutsättningar för ett långsiktigt brottsförebyggande arbete i lokalsamhället. Samverkan mellan kommun och polis i det lokala brottsförebyggande arbetet är i regel formaliserat genom samverkansöverenskommelser och medborgarlöften. I Brås årsrapport om det brottsförebyggande arbetets utveckling framgår att det i de flesta kommuner finns samverkansöverenskommelser och att det inte har skett några större förändringar . Medborgarlöftesmodellen bygger på att , i samverkan med kommunen, för en dialog med medborgare och medarbetare om lokala problem. I regleringsbrevet fick i uppdrag att analysera och bedöma om arbetet med medborgarlöften har lett till ett mer effektivt brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Enligt utvärderingen har arbetet bidragit till ett förbättrat samarbete med kommuner och lokalsamhället. Generellt finns dock problem med att medborgarlöften är allmänt hållna och svåra att följa upp. Inom ramen för länsstyrelsernas brottsförebyggande uppdrag, och med utgångspunkt i det brottsförebyggande programmet, genomfördes också granskningar av lokala samverkansöverenskommelser och medborgarlöften i , , och län . Utifrån de kvalitetsbrister som identifierades har flera regionala projekt inletts för att med olika metoder stärka de lokala samverkansprocesserna. Enligt det nationella brottsförebyggande programmet ska regeringen verka för att ytterligare utveckla samverkan mot organiserad brottslighet. I programmet uppmärksammas ett behov av att utveckla samverkan till att i större utsträckning än tidigare omfatta den lokala nivån, med fokus på den speciella problematik som finns i särskilt utsatta områden. Av de senaste årliga rapporterna om den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet framhålls att satsningen utvecklats i enlighet med regeringens intention att arbeta mer lokalt i utsatta områden och även med andra aktörer. I flertalet regioner har ett myndighetsgemensamt arbete med fokus på kontroller av näringsverksamhet i utsatta områden bedrivits. I de områden som har identifierat som särskilt utsatta eller som riskerar att bli särskilt utsatta är ett gemensamt åtagande av många olika aktörer avgörande för att nå framgång i det brottsförebyggande arbetet. För att skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat och samordnat brottsförebyggande arbete i de mest brottsutsatta områdena har tagit initiativ till återkommande dialogmöten med kommunstyrelseordförandena i kommuner med ett eller flera särskilt utsatta områden eller riskområden. Mötena syftar till att inhämta lokal kunskap och erfarenheter för att utveckla det brottsförebyggande arbetet utifrån lokala behov. har fem dialogmöten hållits. Regeringen har också genom utredningsuppdrag och lagstiftningsinitiativ verkat för att på olika sätt skapa bättre förutsättningar för lokal brottsförebyggande samverkan. Begränsningar i möjligheterna att dela information på grund av sekretess har lyfts fram som ett hinder i det brottsförebyggande arbetet. fick därför Brå i uppdrag av regeringen att undersöka om förutsättningarna att dela information mellan olika aktörer är tillräckliga för ett effektivt brottsförebyggande arbete, och att belysa vad som annars krävs för att tillgodose sådana behov (Ju2019/03304). Uppdraget ska ha huvudfokus på informationsdelning mellan polis och kommun, men bör i möjligaste mån även omfatta analyser av behov av och förutsättningar för informationsdelning med andra aktörer och inom kommunerna. Uppdraget ska redovisas . trädde lagändringar i kraft som innebär att möjligheter att lämna ut uppgifter till den kommunala i syfte att förebygga terroristbrottslighet förenklas och 2020/21:63 utökas, som myndigheter inom får utökade möjligheter att dela med sig av uppgifter till och Säkerhetspolisen (prop. 2019/20:123). Kommunerna ansvarar för en rad verksamheter som kan bidra till att förebygga brott och är därmed viktiga samverkansparter i det lokala brottsförebyggande arbetet. finns dock inget övergripande kommunalt ansvar för brottsförebyggande arbete och dess omfattning och organisering varierar i landets kommuner. Ett viktigt initiativ i linje med de målsättningar för utvecklingen av brottsförebyggande samverkan som uttrycks i Tillsammans mot brott är därför den utredning om ett lagstadgat kommunalt ansvar för det brottsförebyggande arbetet som regeringen beslutade (se avsnitt 5.1). 6Målsättningar för det brottsförebyggande arbetets inriktning 6.1Minska motivationen att begå brott Målsättningar i Tillsammans mot brott –Att skyndsamma och samordnade insatser riktas till barn och unga som bedöms vara i riskzonen för att hamna i kriminalitet. –Att den som vill lämna ett liv i kriminalitet ges nödvändigt stöd. –Att risken för att den som har begått brott återfaller i ny brottslighet efter avtjänat straff ska minska. –Att det utvecklas effektiva förebyggande metoder för behandling av våldsutövare. Förstärkta insatser för barn och unga i riskzonen Det är av stor betydelse för att förebygga brott att tidigt förhindra att barn och ungdomar dras in i och fastnar i kriminalitet. Vårdnadshavarna har naturligtvis det primära ansvaret, men även samhällets institutioner har ett ansvar för att barn och unga som lever i utsatta situationer får hjälp och stöd för att motverka destruktiva beteenden. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka förutsättningarna för skyndsamma och samordnade insatser till barn och unga i riskzonen för kriminalitet. Stöd i föräldraskapet är en viktig del i det brottsförebyggande arbetet. Regeringen beslutade om en nationell strategi för ett stärkt föräldraskapsstöd, som tydligt knyter an till det brottsförebyggande programmet. Strategins tyngdpunkt ligger på det universella stödet, dvs. stöd som riktas till alla föräldrar, men omfattar även riktat stöd till föräldrar vars barn tillhör en riskgrupp eller har akuta problem. Strategin betonar att barnets rättigheter enligt FN:s konvention om barnets rättigheter (), som från är svensk lag, ska stå i centrum. Länsstyrelserna har i uppdrag att 2018–2021 stödja kommuner, regioner och andra föräldraskapsstödjande aktörer i att utveckla ett kunskapsbaserat, samordnat, långsiktigt och i huvudsak universellt stöd i föräldraskapet till föräldrar med barn i respektive län. påbörjades också ett samarbete mellan länsstyrelserna för att ytterligare stärka strukturerna för regional samverkan inom olika sakområden och uppdrag på det sociala området, bland annat föräldraskapsstödsarbetet. På nationell nivå har Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd (MFoF) i uppdrag att stödja genomförandet av strategin samt följa upp utvecklingen . MFoF har inlett en dialog med Brå om det brottsförebyggande perspektivet i föräldraskapsstödet, både vad gäller universellt och riktat stöd. Myndigheten har även inlett en strategisk samverkan med och länsstyrelserna kring föräldraskapsstöd och våldsprevention. Exempelvis arrangerade myndigheterna ett dialogmöte kring föräldraskapsstöd och våldsprevention. har fått flera regeringsuppdrag som syftar till att utveckla insatser till barn och unga som riskerar att utveckla ett kriminellt beteende. –2019 hade myndigheten i uppdrag att främja kompetens- och kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården. Som en del av uppdraget färdigställde ett omfattande stödpaket för arbete med barn och unga som begår brott eller uppvisar annat normbrytande beteende. Stödpaketet omfattar en handbok, ett kunskapsstöd samt uppdaterade föreskrifter och allmänna råd. Uppdraget har förnyats för perioden – 2022 och kompletterats med ett uttalat brottsförebyggande fokus genom att utvidgas till att omfatta åtgärder för stärkt samverkan mellan socialtjänst, polis och andra relevanta aktörer i det brottsförebyggande arbetet. Uppdraget ska slutredovisas senast . Med anledning av uppdraget har tagit initiativ till arbetsgrupper för strategisk och operativ samverkan med och kring lokalt brottsförebyggande arbete. Med utgångspunkt i uppdraget arbetar vidare med ett kunskapsstöd om insatser i öppen- och slutenvård för barn och unga med hög risk för fortsatt brottsligt eller annat normbrytande beteende samt en kartläggning av bästa tillgängliga kunskap om metoder inom socialt arbete, polis och skola för att motverka att barn och unga begår brott. Kartläggningen beräknas vara klar och ska sedan spridas till berörda verksamheter. fick i uppdrag att genomföra en forskningsstudie om tidiga insatser till barn och unga som lagförts för narkotikabrott. Syftet är att undersöka vilka insatser som visat sig ha betydelse för att motverka missbruk och kriminalitet i målgruppen. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Regeringen har också tagit initiativ när det gäller förebyggande insatser enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU), så kallat mellantvång. På uppdrag av regeringen publicerade en vägledning om tillämpningen av mellantvång i LVU. Inom ramen för regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten har vidare fått i uppdrag att lämna förslag på hur möjligheter att besluta om öppna insatser utan samtycke till barn och unga kan öka, i syfte att kunna gripa in tidigare och i fler situationer. Uppdraget ska redovisas . 2020/21:63 I syfte att stärka förutsättningarna för tidiga ingripanden och hindra en negativ spiral med fortsatt brottslighet har regeringen tillsatt en utredning om förbättrade åtgärder när barn misstänks för brott (dir. 2019:103). Utredningen är en del av regeringens 34-punktsprogram mot gängkriminaliteten. I uppdraget ingår bland annat att lämna förslag på åtgärder för att brott som barn misstänks för ska utredas i större utsträckning samt att se över systemet med bevistalan i syfte att skuldfrågan ska prövas av domstol i fler fall. Att gå till botten med allvarliga brottsmisstankar och brott ger bättre underlag för sina bedömningar och insatser och är också viktigt ur ett brottsofferperspektiv. Förslagen ska vara förenliga med och analyseras ur ett barnrättsperspektiv. Uppdraget ska redovisas . För att i ett tidigt skede kunna uppmärksamma och långsiktigt tillgodose barns behov av och rätt till insatser krävs samverkan mellan flera aktörer. gav regeringen och i uppdrag att genomföra ett treårigt utvecklingsarbete i syfte att stärka samverkan mellan elevhälsan, hälso- och sjukvården och så att barn och unga får tidiga och samordnade insatser. Som en del av regeringens 34- punktsprogram mot gängkriminaliteten har uppdraget utvidgats till att omfatta särskilda insatser till riskgrupper i socialt utsatta områden samt barn och unga som riskerar att utsättas för hedersrelaterat våld och förtryck. Inom ramen för utvecklingsarbetet, som ska slutredovisas , ska myndigheterna sprida kunskap och goda erfarenheter till kommuner, regioner och andra relevanta aktörer. och inledde ett arbete för utvecklad samverkan kring brottsförebyggande insatser till barn och unga i socialt utsatta områden. arrangerade myndigheterna ett seminarium med fokus på hur samverkan kan stärkas och utvecklas när det gäller barn på 11–med ett normbrytande beteende, i syfte att kunna nå riskgruppen med skyndsamma och samordnade insatser. Regeringen har vidare, inom ramen för 34-punktsprogrammet mot gängkriminalitet, aviserat åtgärder som syftar till att motverka rekrytering av barn och unga till kriminalitet. Det handlar exempelvis om satsningar på fältassistenter och i socialt utsatta områden. Regeringen har vidare tillsatt en utredning som bland annat ska föreslå ändringar i lagstiftningen som innebär en skärpt straffrättslig reaktion mot dem som involverar unga i kriminalitet (dir. 2020:62). Uppdraget ska redovisas .