prop · H703114 · 2020-04-14 00:00:00 — I sin tillsynsroll genomför SSM besök hos företag för att se till att dessa är medvetna om och uppfyller de krav som ställs på företagen vid överföring inom EU eller export ut ur EU av produkter med dubbla användningsområden. genomfördes dock inga tillsynsbesök. () förser regeringen med det statistiska underlag som ligger till grund för redovisningen av den svenska exporten av krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. Uppgifterna i skrivelsen baseras dels på ISP:s egna uppgifter, dels på den lagstadgade rapportering som tillståndsinnehavare lämnar till ISP. () följer den kärntekniska utvecklingen i och bidrar med det statistiska underlaget till regeringens redovisning av export av kärntekniska produkter med dubbla användningsområden. () lade i sitt slutbetänkande (SOU 2015:72) fram vissa förslag om ökad öppenhet och transparens i frågor som rör krigsmaterielexporten. Regeringens bedömning i propositionen Skärpt exportkontroll av krigsmateriel (prop. 2017/18:23) överensstämmer huvudsakligen med kommitténs förslag. Regeringen konstaterar att den årliga skrivelse som regeringen lämnar till utgör en viktig beståndsdel för att skapa öppenhet och transparens inom exportkontrollområdet. Regeringen har i propositionen uttalat att man har för avsikt att, i nära samarbete med ISP, se över skrivelsen med målet att presentera mer information. Fjolårets statistikredovisning, gällande uppgifter , innehöll en rad uppdateringar och förbättringar. Årets redovisning bygger vidare på den nya strukturen som i högre utsträckning följer tillståndsgivningens process enligt kronologisk ordning för bättre överskådlighet. Som ett led i arbetet mot ökad öppenhet och transparens inom exportkontrollområdet har ytterligare faktauppgifter tillförts statistikredovisningen i årets skrivelse. Det gäller bland annat information om de samarbetsavtal som tillståndshavare är skyldiga att redovisa liksom svenskt ägande av utländska rättssubjekt aktiva inom krigsmaterielområdet. Därutöver innefattar fler tabeller en jämförelse . Den svenska krigsmaterielexporten redovisas i bilaga 1 och exporten av produkter med dubbla användningsområden i bilaga 2. Vad som utgör krigsmateriel framgår av bilagan till förordningen (1992:1303) om krigsmateriel, den s.k. krigsmaterielförteckningen. Förteckningen överensstämmer med EU:s gemensamma militära lista och delas upp i 20 materielkategorier, ML1–ML20 samt programvara (ML21) och tekniskt bistånd (ML22). Utöver de 22 kategorierna innehåller förteckningen också tre nationella tillägg (kärnladdningar, fortifikatoriska anläggningar och vissa kemiska stridsmedel). I tabell 1 redovisas översiktligt vilken krigsmateriel som ingår i respektive ML-kategori. Den svenska krigsmaterielförteckningen är kompletterad med en uppdelning mellan krigsmateriel för strid (KS) och övrig krigsmateriel (ÖK). Med krigsmateriel för strid avses materiel med en förstörelsebringande verkan, inklusive sikten för sådan materiel och materiel för eldledning. Som övrig krigsmateriel räknas vissa delar och komponenter till krigsmateriel för strid samt materiel som inte har direkt förstörelsebringande verkan. I skrivelsen redovisas huvudsakligen materielen enligt krigsmaterielförteckningens ML- kategorier samt uppdelad enligt KS/ÖK. När det i en tabell anges att utförseltillstånd har beviljats eller att export har skett inom en viss ML-kategori innebär detta att en eller flera av kategorins produkter avses. Det betyder inte att utförseltillstånd har beviljats eller att export har skett av samtliga produkter inom den materielkategorin. Slätborrade vapen med en kaliber som understiger , andra vapen och automatvapen med en kaliber på högst (0,50 tum) samt tillbehör och särskilt utformade komponenter för dessa vapen. Slätborrade vapen med en kaliber på , andra vapen eller utrustning med en kaliber som överstiger (0,50 tum), kastare samt tillbehör liksom särskilt utformade komponenter för dessa vapen. Ammunition och temperingsdon samt särskilt utformade komponenter för sådana. Bomber, torpeder, raketer, missiler, andra anordningar och laddningar med sprängverkan samt tillhörande utrustning och tillbehör och särskilt utformade komponenter för sådana. Eldlednings-, övervaknings- och varningsutrustning samt relaterade system, utrustning för försök och skottställning samt motmedelsutrustning som utformats särskilt för militär användning samt komponenter och tillbehör som utformats särskilt för dessa. Markfordon och komponenter. Kemiska eller biologiska toxiska agens, "agens för kravall-hantering", radioaktiva material, tillhörande utrustning, komponenter och material. "Energetiska material", och besläktade substanser. Krigsfartyg (ytfartyg eller undervattensfarkoster), särskild marin krigsmateriel, tillbehör, komponenter och andra ytfartyg. "Luftfartyglättare än luft-farkoster", ”obemannade luftfartyg” (”UAV”), flyg-motorer och utrustning för ”luftfartyg”, tillhörande utrustning samt komponenter som särskilt utformats för militär användning. Elektronisk utrustning, ”rymdfarkoster” och komponenter som inte anges på något annat ställe i EU:s gemensamma militära förteckning. Höghastighetsvapen med kinetisk energi och tillhörande utrustning samt komponenter som utformats särskilt för dessa vapen. Pansar- eller skyddsutrustning, konstruktioner och komponenter. ML14 "Specialiserad utrustning för militär utbildning" eller för simulering av militära scenarion, simulatorer som särskilt utformats för att träna användningen av skjutvapen eller vapen enligt ML1 eller ML2 och särskilt utformade komponenter och tillbehör för dessa. ML15 Bild- eller motmedelsutrustning som utformats särskilt för militär användning, och särskilt utformade komponenter och tillbehör för denna. ML16 Smidesstycken, gjutstycken och andra obearbetade produkter vars användning i en produkt som omfattas av förteckningen går att identifiera genom materialets beståndsdelar, form eller funktion, och som utformats särskilt för någon produkt som omfattas av ML1–4, ML6, ML9, ML10, ML12 eller ML19. ML17 Övrig utrustning, material och "bibliotek samt komponenter som utformats särskilt för dessa. ML18 Utrustning och komponenter för framställning av produkter. ML19 Vapensystem baserade på riktad energi (DEW), därtill hörande utrustning eller motmedelsutrustning och testmodeller och särskilt utformade komponenter för dessa. ML20 Kryogen och "supraledande" utrustning och särskilt utformade komponenter och tillbehör för sådan. ML21 "Programvara". ML22 "Teknologi". För tillverkning av krigsmateriel i krävs ett grundläggande Med tillverkning avses framställning av krigsmateriel eller delar därav som utgör krigsmateriel. Tillståndskravet gäller även om den som tillverkar krigsmaterielen uteslutande är underleverantör till någon som innehar tillstånd att tillverka krigsmateriel. För tillhandahållande av krigsmateriel, uppfinningar rörande krigsmateriel och metoder för framställning av krigsmateriel inom och utom krävs tillstånd. Detsamma gäller verksamhet som avser tillhandahållande av tekniskt bistånd till någon i utlandet. Med tillhandahållande avses försäljning, upplåtelse, utbjudande mot vederlag, lån, gåva och förmedling. Tillståndskravet gäller svenska företag, den som är bosatt eller stadigvarande vistas i och svenska myndigheter. Handel med handeldvapen eller delar till sådana vapen är undantagen krav på tillhandahållandetillstånd. Tillstånd för sådan handel regleras genom bestämmelser i vapenlagen. De företag, myndigheter och privatpersoner som innehar tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel står under ISP:s tillsyn och ska på begäran lämna de upplysningar och handlingar som behövs för tillsynskontrollen samt lämna ISP tillträde till lokaler där verksamheten bedrivs. Tillståndsinnehavare är även skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till ISP. innehade 261 svenska företag, myndigheter och privatpersoner tillverknings- eller tillhandahållandetillstånd. Detta innebar en fortsatt ökning jämfört . Sedan den nya lagstiftningen trädde ikraft har antalet tillståndsinnehavare ökat med . Ökningen avser främst underleverantörer till systemtillverkare av krigsmateriel. Bland tillståndsinnehavarna exporterade 70 krigsmateriel eller tekniskt bistånd medan 120 enbart levererade krigsmateriel inom landet. 71 tillståndsinnehavare redovisade ingen försäljning av krigsmateriel. I tabell 2 redovisas det totala värdet av krigsmaterielförsäljningen inom och utom landet . framgår att försäljningen har ökat och att försäljningen ökade med jämfört med året innan. Tabell 2 Totalt värde av fakturerad krigsmateriel inom och utom landet 2015– 2019 (mnkr) Trots det stora antalet tillverkande och tillhandahållande företag står en handfull av dessa för merparten av försäljningen. I tabell 3 redovisas de femton största aktörerna sett till försäljning av krigsmateriel inom och utom landet. Tabell 3 De största försvarsföretagen och myndigheterna sett till fakturerad krigsmateriel inom och utom landet 2019 (mnkr) , Support and Services Tillståndsprocessen avseende utförsel av krigsmateriel innehåller flera delar. I skrivelsen redovisas marknadsföring och förhandsbesked, anbudsunderrättelser, utförseltillstånd och faktisk export. Därutöver redovisas viss annan utlandsrelaterad verksamhet såsom samarbetsavtal och vidareöverlåtelse av krigsmateriel. De länder som anges i statistiken är i de allra flesta fall de slutliga mottagarländerna av den angivna krigsmaterielen. ISP strävar efter att i största möjliga mån följa den svenska krigsmaterielen till slutanvändarlandet. Vissa komponenter och delsystem anskaffas av utländska systemtillverkare för att användas vid produktion av krigsmateriel som är avsedd för flera olika slutmottagare. Det är i dessa fall inte möjligt att på förhand veta vem som utgör slutanvändare varför kontrollbedömningen inriktas mot systemtillverkaren och det land i vilket denne agerar. Exempel på sådana produkter är krut, sprängämnen och pansarplåt. Viss försiktighet är påkallad när det gäller att utläsa trender ur siffermaterialet. Som jämförelse redovisas därför vissa statistikuppgifter från föregående år. En mer rättvisande bild ges om exporten visas eftersom enstaka försäljningar och leveranser kan orsaka kraftiga svängningar i statistiken. Likaså ger det ekonomiska värdet som anges inte någon fullständig bild av hur praxis ser ut mot ett visst land eller en region. En enskild affär kan få stort genomslag i den summerade exportstatistiken. Marknadsföring av krigsmateriel i utlandet eller i kräver ett grundläggande tillstånd att tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel. Den som innehar ett sådant tillstånd är skyldig att lämna en redovisning av den marknadsföring av krigsmateriel eller tekniskt bistånd som bedrivits i utlandet. Denna redovisning ligger till grund för de regelbundna möten som ISP håller med försvarsföretagen om deras exportplaner. Marknadsföringsmötena möjliggör för ISP att på ett tidigt stadium i exportprocessen inrikta exportörer bort från marknader för vilka tillstånd i ett senare skede inte kan påräknas. Detta upplägg innebär att huvuddelen av ISP:s negativa besked lämnas underhand i samband med marknadsföringsmöten och att antalet faktiska ansökningar rörande icke önskvärda mottagarländer reduceras. För det fall en exportör på ett tidigt stadium önskar att pröva om en utförsel av krigsmateriel eller lämnande av tekniskt bistånd är möjligt kan denne begära ett skriftligt förhandsbesked från ISP. Det kan exempelvis röra ett tidigare oprövat mottagarland eller ske inför en större marknadsföringssatsning. Det finns inget lagstadgat krav på att ett förhandsbesked måste begäras. Beskeden är icke-bindande och lämnas utifrån de förutsättningar som råder för tillfället. En förnyad prövning görs alltid i samband med en eventuell anbudsunderrättelse och vid en ansökan om utförseltillstånd även om ett positivt förhandsbesked finns . I tabell 4 redovisas antal skriftliga förhandsbesked rörande krigsmateriel som ISP lämnat . Tabell 4 Antal lämnade förhandsbesked rörande krigsmateriel 2015–2019 lämnades totalt 36 förhandsbesked. Antalet positiva förhandsbesked som lämnades var 20 och avsåg 13 olika länder. Antalet negativa förhandsbesked som lämnades var 16 och avsåg 12 olika länder. Senast ett bindande anbud om försäljning av krigsmateriel lämnas eller ett köpeavtal ingås, ska ISP underrättas om detta. I det enskilda fallet får ISP förbjuda att anbud lämnas eller att avtal ingås. Kravet på anbudsunderrättelse innebär ytterligare ett kontrollsteg i exportprocessen och minskar risken för att svensk försvarsindustri ingår kontrakt som exempelvis skulle stå i strid med svensk utrikespolitik. En anbudsunderrättelse behöver inte lämnas om anbudet eller avtalet uteslutande avser reservdelar, komponenter eller tekniskt bistånd till tidigare utförd materiel. Det går att ansöka om ett generellt undantag från underrättelseskyldighet avseende viss materiel till särskilt angivna länder. De flesta större exporterande företag erhåller generella undantag för anbud understigande till länder inom Europeiska unionen samt vissa andra etablerade samarbetsländer. En stor del av de anbudsunderrättelser som inkommer till ISP rör därför länder utanför kretsen av etablerade samarbetsländer. I tabell 5 redovisas antalet godkända anbudsunderrättelser och generella undantag . Tabell 5 Antal godkända anbudsunderrättelser och generella undantag rörande krigsmateriel 2015–2019 underrättades ISP om totalt 309 anbud till någon i utlandet. Av dessa godkändes 295 anbudsunderrättelser vilka totalt avsåg 60 länder. Beslut om förbud att lämna anbud fattades i 14 fall och avsåg totalt sju länder. Utförsel av krigsmateriel och lämnande av tekniskt bistånd till någon utanför landet kräver tillstånd från ISP. Ansökan om utförseltillstånd kan föregås av ett förhandsbesked, och ska vid utförsel för försäljning föregås av en anbuds- eller avtalsunderrättelse. Det finns tre typer av utförseltillstånd. Individuella tillstånd utfärdas för en specifikt angiven mottagare i ett specifikt land medan globala tillstånd möjliggör utförsel till flera mottagare i flera länder av en obegränsad mängd krigsmateriel. Generella tillstånd är inte begränsade till kvantitet eller värde och möjliggör utförsel till samtliga EES-länder. Utförseltillstånd krävs i regel även vid transitering av krigsmateriel genom . finns ett undantag från tillståndskravet då transitering sker vid överföring från ett EES-land till ett annat. I skrivelsen redovisas individuella och globala tillstånd som har utfärdats för försäljning av krigsmateriel. Värdet och omfattningen av de tillstånd som utfärdats av ISP ger endast en indikation på hur den faktiska exporten kan komma att se ut under efterföljande år. Detta beror bland annat på att inte alla tillstånd nyttjas och att de faktiska leveranserna kan ske efter att utförseltillståndet utfärdats. Det aggregerade värdet på beviljade utförseltillstånd har blivit en allt sämre indikator på nästkommande års leveranser i takt med att fler globala tillstånd utfärdas och generella tillstånd används. I tabell 6 redovisas antalet ansökningar om utförseltillstånd som behandlats av ISP . Notera att uppgifter om fördelningen mellan individuella och globala tillstånd endast finns tillgänglig . Tabell 6 Antal behandlade ansökningar om utförsel av krigsmateriel 2015–2019 I tabell 7 redovisas värdet och procentuell förändring avseende beviljade utförseltillstånd rörande krigsmateriel uppdelat på KS/ÖK. Tabell 7 Värdet av beviljade utförseltillstånd i löpande priser samt årlig procentuell förändring 2015–2019 (mnkr) 2 790 (+107) 47 790 (+1 613) 4 122 (-91) 4 405 (+7) 7 047 (+60) 2 159 (-31) 14 089 (+553) 4 016 (-71) 4 060 (+1) 6 459 (+59) 4 949 (+10) 61 879 (+1 150) 8 138 (-87) 8 465 (+4) 13 505 (+60) I tabell 8 redovisas de individuella och globala utförseltillstånd som utfärdats rörande försäljning av krigsmateriel. Tabellen innehåller information om antalet tillstånd som utfärdats per land, liksom värdet och, på en aggregerad nivå, vilka materielkategorier som tillstånden avsett. Notera att vissa utförseltillstånd innefattar flera mottagarländer varför totalvärdet inte alltid överensstämmer med summan av enskilda tillstånd. Tabell 8 Beviljade utförseltillstånd för försäljning av krigsmateriel per land 2019 2,3,5,8,13 1,3,8 1,2,3,5,6,8,9,14,17,22 3,5,14,17,22 1,2,3,4,5,6,8,9,11,17,21,22 1,2,3,4,5,8,14,21,22 3,4,6,8,13,17 1,2,3,5,14,18,22 1,2,3,6,13,17,21,22 2,3,5,8,17 1,2,17,18,22 3,6,13,14,17,22 1,3,4,6,8,14,22 1,2,3,4,5,8,10,14,15,17,18,21,22 3,10,17 2,3,4,5,8,17,18,21,22 1,2,3,4,5,6,7,8,10,13,17,21,22 2,3,5,8,10,14,17,18,21,22 1,3,7,17,22 7 830 294 086 1,2,3,4,5,8,11,17,18,21,22 3,4,5,6,8,10,11,14,17,22 3,5,10,11,15,17,21,22 2,3,4,5,6,8,10,14,17,18,21,22 2 475 220 274 2 895 158 494 2,14,21,22 4,14,17,21,22 2,3,4,14,22 4,5,7,8,9,14,15,21,22 5,21,22 2,17,22 2,3,11,22 4,5,8,9,21,22 5,6,9,11,21,22 2,3,5,9,14,17,21,22 3,4,5,17,21,22 4,5,15,18,21,22 4,5,10,11,21,22 4,8,10,11,14,21,22 2,3,4,5,8,11,14,15,17,21,22 2,3,14,21,22 13 505 147 585 Följdleveranser och internationella materielsamarbeten Följdleveranser till tidigare levererad krigsmateriel har en särställning i de svenska riktlinjerna för utförsel. Enligt riktlinjerna bör tillstånd beviljas för utförsel av reservdelar till krigsmateriel som har exporterats eller överförts med tillstånd, om det inte finns ett ovillkorligt hinder. Detsamma bör gälla beträffande speciell ammunition till tidigare levererad krigsmateriel och andra leveranser som har direkt samband med tidigare levererad krigsmateriel. Följdleveranser bör bedömas från fall till fall enligt dessa förutsättningar. De tidigare riktlinjerna för följdleveranser gäller för export som har godkänts före . Såväl som regeringen har vid upprepade tillfällen fastslagit att internationella samarbeten rörande utveckling och produktion av krigsmateriel är en förutsättning för svensk försvarsindustri. I propositionen Skärpt exportkontroll av krigsmateriel (prop. 2017/18:23) anger regeringen att samarbete med de nordiska länderna, sexnationerskretsen, länder inom EU samt , , , , , , , och är av störst intresse. I propositionen anges vidare att det vid internationella samarbeten behöver göras en avvägning inom ramen för helhetsbedömningen av hur behovet av det internationella samarbetet ska förenas med intresset av en effektiv exportkontroll. Det konstateras att det inte är självklart att alltid kan räkna med att få gehör för alla aspekter som är unika för vårt synsätt när det gäller utförsel till tredjeland. Historiskt har ett fästs intresse vid de tillstånd som utfärdats för export till länder utanför den traditionella samarbetskretsen. I tabell 9 redovisas mer detaljerad information om beviljade tillstånd till slutanvändarländer utanför kretsen av länderna ovan. Dels anges huruvida tillstånden har avsett följdleveranser eller affärer utan koppling till tidigare export, dels om dessa tillstånd beviljats inom ramen för internationell samverkan med ett land inom den traditionella samarbetskretsen, eller om exporten skett direkt från till slutmottagaren. I kolumnen längst till höger anges vilka materielkategorier som beviljats för eventuella nya affärer. Notera att ett utförseltillstånd både kan avse en följdleverans och ett internationellt samarbete. Tabell 9 Detaljerad beskrivning av beviljade utförseltillstånd för försäljning av krigsmateriel till vissa länder ML21/ÖK, ML22/ÖK ML2/KS, ML17/ÖK ML8/KS, ML9/KS ISP beslutade att införa fem olika typer av generella tillstånd. Tillstånden möjliggör förenklad överföring inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Användning av generella tillstånd kräver inte någon ansökan. Den som har ett grundläggande tillhandahållandetillstånd ska istället underrätta ISP senast före som ett generellt tillstånd används. Generella tillstånd är inte begränsade till kvantitet eller värde. Till varje generellt tillstånd finns en bilaga som anger vilken krigsmateriel och tekniskt bistånd som omfattas av just det tillståndet. I tabell 10 redovisas de fem typerna av generella tillstånd som infördes . Typer av generella tillstånd rörande utförsel av krigsmateriel Utförsel av krigsmateriel samt lämnade av tekniskt bistånd till en försvarsmakt eller en avtalsslutande myndighet i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Utförsel av krigsmateriel samt lämnade av tekniskt bistånd till en certifierad mottagare i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Utförsel av krigsmateriel samt lämnade av tekniskt bistånd till ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) för demonstration, utvärdering och utställning. Utförsel av krigsmateriel samt lämnade av tekniskt bistånd till ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) för underhåll eller reparation. Utförsel av krigsmateriel samt lämnade av tekniskt bistånd till ett land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) efter underhåll, reparation eller demonstration. I tabell 11 redovisas antalet anmälningar om användning av de olika generella tillstånden . Tabell 11 Anmälan om användning av generella tillstånd 2019 rörande utförsel av krigsmateriel I tabell 12 redovisas en summering över samtliga anmälningar om användning av de olika generella tillstånden sedan införandet 2012. Tabell 12 Anmälan om användning av generella tillstånd rörande utförsel av krigsmateriel sedan införandet 2012 Den faktiska export som redovisas i skrivelsen avser krigsmateriel och tekniskt bistånd som både levererats och fakturerats under aktuellt år. Uppgifterna bygger på de leveransdeklarationer som varje innehavare av tillverknings- eller tillhandahållandetillstånd är skyldig att redovisa till ISP. Den faktiska exporten är i regel den del av redovisningen som genererar det största intresset i , hos allmänheten och i media. Skrivelsen innehåller därför ett antal tabeller med olika skärningspunkter rörande faktisk export. I tabell 13 redovisas värdet av den faktiska exporten av krigsmateriel 2019 per land. Tabellen är uppdelad på KS/ÖK och innehåller, på aggregerad nivå, information om vilka materielkategorier som exporten har avsett. Tabell 13 Värdet av den faktiska exporten av krigsmateriel 2019 per land 3,5,8,13 1,3,8 1,2,3,5,6,8,9,11,13,14,17,21,22 1,3,5,6,14,17,22 1,2,3,4,5,6,8,10,11,13,14,17,21,22 1,2,3,5,6,8,10,11,13,14,17,22 3,4,6,8,10,13,14,17 1,3,5,14,18 3,4,13,14,17 2,5,6,13,14,17,21 3,5,8,10,13,17,22 1,3,17 3,5,13 3,6,14,17,22 1,3,4,6,8,9,10,11,13,14 1,2,3,4,5,6,8,10,13,14,16,17,21,22 1,2,3,4,5,8,10,13,14,21 1,3,4,5,6,7,8,9,11,13,14,17,21,22 2,3,5,8,10,14,17,18,22 1,2,3,4,6,7,8,10,13,14 3 978 927 626 4 695 324 206 1,3,8,17 1,2,3,5,6,8,10,13,14,17,18,21,22 1,3,4,5,6,8,10,11,13,14,17,21,22 5,14,22 2,3,5,10,11,13,15,17,21,22 2,3,5,6,8,10,11,13,14,17,18,21,22 1 713 669 940 1 080 278 405 1 940 602 310 2,5,13,22 2,4,5,10,14,15,17,18,21,22 2 915 165 333 3 001 589 272 2 920 544 248 3 006 968 187 2,3,4,5,14,22 4,5,7,8,9,13,14,21,22 5,21,22 4,5,8,9,13,14,22 2,5,9,10,22 2,3,4,5,9,11,13,14,17,18,22 4,5,10,22 1 353 635 408 1 353 635 408 1 717 328 696 2 246 368 504 4,5,10,11,17,21,22 1 364 011 797 1 364 011 797 5,11,21 1 535 394 574 1 535 394 574 1,3,4,8,10,13,21,22 2,3,4,5,8,10,11,13,14,15,17,18,21,22 1,2,3,14,17 2 983 523 043 13 290 112 821 16 273 635 864 I tabell 14 redovisas den faktiska exporten av krigsmateriel 2019 uppdelad efter mottagarländernas inkomstnivå. Indelningen följer riktlinjer och är baserad på ländernas BNP per capita1. Tabellen redovisar även fördelningen av exporterat KS respektive ÖK utifrån mottagarländernas inkomstnivå. Tabell 14 Faktisk export av krigsmateriel fördelad på länder uppdelade efter inkomst1 Krigsmateriel för strid (KS) Övrig krigsmateriel (ÖK) 1En fullständig lista över indelningen av länder finns på webbplatsen .