prop · H70375 · 2020-03-10 00:00:00 — 23 avsnitt 2.5.3) bekräftade regeringen att strategin har rätt inriktning och att ska bedriva sitt viltförvaltningsarbete utifrån den. har redo- visat arbetet med viltstrategin i årsredovisningarna . Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 och 2. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 68), 2016/17:75 (N 48), 2017/18:75 (N 41) och 2018/19:75 (N 34). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om : Svenska staten sålde 13,8 miljoner stam- aktier i för sammanlagt . Försäljningskost- naderna drogs av mot försäljningslikviden som efter avdrag för försälj- ningskostnader uppgick till . genomförde en företrädesemission där svenska staten inte tecknade aktier. Genom utspädning minskade därmed statens ägarandel till av stamaktierna i bolaget. Regeringens ambition är fortsatt att vid lämplig tid- punkt minska ägandet i . Se även N 4, rskr. 2009/10:220. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Prop. 2015/16:1, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 70), 2016/17:75 (N 50), 2017/18:75 (N 43) och 2018/19:75 (N 35). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23*: Riks- dagen ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultat- redovisning för utgiftsområde 23 och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:MJU2 s. 10 f.). I enlighet med tillkännagivanden (bet. 2016/17:MJU2 punkt 1, rskr. 2016/17:94 och bet. 2017/18:MJU2 punkt 1, rskr. 2017/18:99) har i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5) avsnitten analys och slutsatser utvecklats för att på ett tydligare sätt kommentera i vilken utsträckning insatserna har bidragit till att uppfylla det övergripande målet. Ändringar i enlighet med tillkännagivanden har även genomförts i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5) genom att tydligare redovisa resultatområdenas koppling till det övergripande målet för utgiftsområdet, i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5) genom delmål för resultat- området En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och i budget- propositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.6) genom delmål för resultatområdet En sammanhållen landsbygdspolitik. En årli- gen återkommande dialog avses som tidigare att föras med miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen. Resultat- redovisningen (inklusive utveckling av delmål och indikatorer) kommer även fortsättningsvis att utvecklas i takt med politiken. Regeringens samlade bedömning för utgiftsområdet är att de redovisade insatserna bidrar till att uppfylla det övergripande målet. Regeringen har därför i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5) redogjort för behandlingen av tillkännagivandet och konstaterat att tillkännagivandet genom de redovisade åtgärderna är slutbehandlat. Punk- ten är slutbehandlad. 2015/16:175 Skogspolitik 2019/20:75 Närings- departementet 2015/16:1363 yrkande 5, 2015/16:2454 yrkande 4, 2015/16:2607 yrkande 1, 2015/16:3018 yrkandena 18 och 19, 2015/16:2607 yrkande 2, redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 56), 2017/18:75 (N 44) och 2018/19:75 (N 36). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 10 om skogspolitiken och EU*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen även fortsättningsvis ska värna den nationella beslutanderätten över skogsfrågor i samband med arbetet med och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:MJU10 s. 27) och därmed bifallit motion 2015/16:2607 yrkande Regeringen har förstärkt samverkan med inom ramen för det statsministerledda svenskfinska bioekonomisamarbetet. ett kunskapsseminarium arrangerats i och ytterligare ett planeras till 2020 i . Regeringen har även inom ramen för skogsprogrammet gett stöd till för arbetet med bl.a. förbättrat kunskapsunderlag för europeiska beslutsfattare (N2018/05713/SK). Inom ramen för skogsprogrammet har även förstärkning av det internationella arbetet skett bl.a. inom det boreala samarbetet och antogs en ministerdeklaration (Haparandadeklarationen) mellan , , , , och , som har stark forskningsanknytning och fokus på klimat och bioekonomi (N2019/00843/SK). Regeringen har genom Sve- riges roll inom styrkommittén för gett strategiskt stöd både till vidareutveckling av policysamarbetet kring hållbart skogsbruk i och EU-gruppens arbete för att etablera en gemensam ståndpunkt om eventuellt fortsatta förhandlingar om det europeiska skogsavtalet. Inom EU har regeringen också fått gehör för att skogen och hållbart skogsbruk spelar en viktig roll för att uppnå de globala målen för hållbar utveckling i utarbetandet av den gemensamma hållningen vid 13:e session för FN:s skogsforum samt vid FAO skogskommittés 24:e session. det skogliga EU-arbetet, inklusive genomförandet och utvärderingen av (KOM[2013] 659 slutlig/2) har regeringen fortlöpande bevakat policyutvecklingen på området. Ett viktigt exempel är förhand- lingarna om och rådets förordning (EU) 2018/841 av om inbegripande av utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk inom till 2030, där regeringen fört fram vikten av att det nationella självbestämmandet i skogsfrågor värnas. Ett annat exempel är förhandlingarna av Europaparlaments och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor med dess hållbarhetskriterier för skogsbaserad I strategin för det nationella skogsprogrammet har regeringen betonat vikten av att fortsatt värna det nationella självbestämmandet i har inom ramen för skogsprogrammet fokuserat ytterligare på policyutveckling inom EU, strategisk omvärlds- bevakning och till att stärka globalt utvecklingsarbete (N2019/00843/SK). Med hänvisning till ovanstående åtgärder och inriktning inom EU-arbetet som rör skogsfrågor har regeringen i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5.4) konstaterat att tillkännagivandet genom de redovisade åtgärderna är slutbehandlat. Punkten är slut- behandlad. 2015/16:1363 yrkande 9, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 61), 2017/18:75 (N 47) och 2018/19:75 (N 38). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om vissa jakt- och viltvårdsfrågor*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att regeringen ska genomföra tidigare riksdags- beslut om vissa jakt- och viltvårdsfrågor och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:MJU19 s. 14) och därmed bifallit motion 2015/16:1363 yrkande 9. Tillkännagivandet innebär att regeringen ska låta utreda ett antal frågor som den nu avvecklade haft i uppdrag att utreda. Det avser samernas rätt att jaga (den s.k. dubbla jakt- rätten), rätt till jakt efter småvilt på kronomark ovan odlingsgränsen, jakt på allmänt vatten, jakt i ekonomiska zon, förvaltning av säl, jakt på kronhjort, regelförenklingar i fråga om viltvårdsområden och allmän regelförenkling. Tillkännagivandet om småviltjakt på statens mark ovan odlingsgränsen har tidigare redovisats som slutbehandlat (skr. 2016/17:75). Behandlingen av tillkännagivandet om den s.k. dubbla jakträtten redovisas under rskr. 1999/2000:253 (N 1). Behandlingen av tillkännagivandet om jakt på allmänt vatten, jakt i ekonomiska zon, förvaltning av säl, jakt på kronhjort, regelförenklingar i fråga om viltvårdsområden och allmän regelförenkling redovisas under rskr. 2014/15:154 (N 13). Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Staten och kapitalet – struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt 2015/16:110, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 67) och 2017/18:75 (N 48), 2018/19:75 (N 39). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om struktur för finansiering av innovation och hållbar tillväxt när det gäller b) 2–6: bildades . Vid extra bolags- stämma i bolaget meddelades att staten per tillskjutit samtliga aktier i de statligt helägda aktiebolagen till i form av ett ovillkorat aktieägartillskott. Vid stämman antogs även en ägaranvisning som anger att bolaget bl.a. ska ansvara för en ansvarsfull hantering av nuvarande innehav i och samt för en ordnad långsiktig avveckling av dessa bolag. arbetar löpande med att avveckla dotterbolagens innehav på ett ansvarsfullt sätt. Ärendet bereds med inriktningen att det 2019/20:75 Närings- departementet 2019/20:75 Närings- departementet ska kunna slutbehandlas i samband med att nya uppdragsmål för Sam- invest AB antas, vilket förväntas ske . Följande punkt är inte slutbehandlad: 1 b 5 och 6. 2015/16:199, mot. 2016/17:145 yrkande 1 och 2, 2016/17:146 yrkandena 1–3, 2016/17:2445 yrkande 9, bet. 2016/17:MJU4 redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 73), 2017/18:75 (N 50) och 2018/19:75 (N 41). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om lagförslaget i övrigt*: ställer sig bakom det som utskottet anför om utfodring av vilt och har tillkännagett detta för rege- ringen (bet. 2016/17:MJU4 s. 10) och därmed bifallit motionerna 2016/17:145 yrkande 1 och 2016/17:146 yrkandena 1 och 2. Tillkänna- givandet i fråga om reglering av utfodring av vilt bereds. Regeringen följer utvecklingen av olika aktörers initiativ beträffande utfodring av vilt och avvaktar resultatet av initiativen. Flera organisationer, däribland Skogs- styrelsen, och , har förslag till åtgärder på frivillig basis som i vart fall delvis skulle kunna lösa proble- matiken. har tagit initiativ till samtal med parterna för uppföljning av organisationernas arbete. I Svenska Jägareförbundets s.k. allmänna uppdrag ingår numera att verka för begränsning av utfodring. Bland initiativen kan nämnas viltskadepolicy som antogs och bl.a. rör utfodring, Svenska Jägareförbundets hand- lingsplan för vildsvin och nya riktlinjer om klövviltutfodring samt mark- ägarorganisationernas arbete med att begränsa utfodring genom policy- dokument, överenskommelser och regleringar i avtal om jaktarrende. Regeringen avser att i lämpliga former ta fortsatta initiativ för att hitta lösningar. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Prop. 2016/17:1, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (N 81), 2017/18:75 (N 53) och 2018/19:75 (N 42). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 23*: Riks- dagen ställer sig bakom det som utskottet anför om regeringens resultat- redovisning för utgiftsområde 23 och har tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:MJU2 s. 10 f.). I budgetproposition (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5) har avsnitten analys och slutsatser utvecklats för att på ett tydligare sätt kommentera i vilken utsträckning insatserna har bidragit till att uppfylla det övergripande målet. Ändringar i enlighet med tillkännagivanden har även genomförts i budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5) genom att tydligare redovisa resultatområdenas koppling till det över- gripande målet för utgiftsområdet, i budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5) genom delmål för resultatområdet En konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja och i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.6) genom delmål för resultatområdet En sammanhållen landsbygdspolitik. Med denna redovis- ning anser regeringen att tillkännagivanden från som avser resultatredovisningen (bet. 2015/16:MJU2 punkt 1, rskr. 2015/16:110, bet. 2016/17:MJU2 punkt 1, rskr. 2016/17:94 och bet. 2017/18:MJU2 punkt 1, rskr. 2017/18:99) är slutbehandlade. En återkommande dialog avses som tidigare att föras med miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen. Resultatredovisningen (inklusive utveckling av delmål och indikatorer) kommer även fortsättningsvis att utvecklas i takt med politiken. Regeringens samlade bedömning för utgiftsområdet är att de redovisade insatserna bidrar till att uppfylla det övergripande målet. Punkten är slutbehandlad. 2016/17:3123 yrkande 9, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 59) och 2018/19:75 (N 47). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 8 om tydlig tidsgräns för myndigheters handläggningstider*: Riks- dagen har tillkännagett för regeringen att den ställer sig bakom det som utskottet anför om tydliga tidsgränser för myndighetens handläggnings- tider. Tydliga tidsgränser för handläggningstider tas även upp i ett tillkännagivande från /18 (rskr. 2017/18:238, punkt 12, N 29). Regeringen uppdrog 2017 åt att ta fram ett kunskaps- underlag som visar hur myndigheternas handläggningsprocesser påverkar företagens konkurrenskraft och utveckling samt ge förslag på vilka åtgärder och metoder som är effektiva och ändamålsenliga för att korta handläggningstiderna. Därefter uppdrog regeringen åt att lämna förslag om kortare handläggningsprocesser för företag i besöksnäringen. I uppdraget ingick att skulle redovisa exempel på områden där maxtid och tidsgräns kan få särskilt stor effekt för företagen. Myndigheten skulle också redovisa skäl både för och emot maxtider och tidsgränser. fann att det kan finnas skäl för införande av lagstadgade maxtider för handläggning på områden med långa handläggningstider. pekade myndigheten på risker som kan finnas med lagstadgade och frivilliga maxtider. Myndigheten ansåg att de negativa effekterna av att införa tidsgränser som generell metod för att korta handläggningstider väger över de positiva effekterna och föreslog därför andra åtgärder. Regeringen anförde bl.a. följande i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.5.4). bedömning kan antas gälla för handläggningstider generellt och inte bara inom besöksnäringen. 2019/20:75 Närings- departementet 2019/20:75 Närings- departementet Härutöver kan nämnas att det i förvaltningslagen (2017:900) finns en bestämmelse om att en myndighet som bedömer att avgörandet i ett ärende som har inletts av en enskild part kommer att bli väsentligt försenat, ska underrätta parten om detta och då också redovisa anledningen till förseningen. Av lagen framgår också att om ett ärende som har inletts av en enskild part inte har avgjorts i första instans senast , får parten skriftligen begära att myndigheten ska avgöra ärendet. Därefter har myndigheten på sig att avgöra ärendet eller i ett särskilt beslut avslå begäran. Ett sådant särskilt beslut får överklagas till domstol eller behörig förvaltningsmyndighet. Regeringen avser fortsatt att följa upp aktuella myndigheternas arbete med att förkorta handläggningstider och utesluter inte ytterligare åtgärder. Därmed konstaterade regeringen att de båda tillkännagivandena om handläggningstider är slutbehandlade. Punkten är slutbehandlad. Statligt ägda bolag i omvandling 2016/17:181, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 76) och 2018/19:75 (N 53). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om omvandling av vissa statligt ägda bolag när det gäller a) 5–8 och b) 2: har bemyndigat regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i . Aktierna i förvaltas av () till dess att en eventuell försäljning sker. Ärendet bereds vidare. När det gäller a) 14: har bemyndigat regeringen att medge att AB kanalbolag pantsätter, utarrenderar, avstyckar eller helt eller del- vis avyttrar sådan mark inom den s.k. kanalfastigheten som inte behöver ägas av bolaget för att bevara värde som kulturhistoriskt bygg- nadsverk eller turistattraktion. Bolaget hemställde om regeringens medgivande att få avyttra vissa delar av den s.k. kanalfastig- heten i enlighet med bemyndigande. Regeringen beslutade att delvis bifalla bolagets hemställan och medgav att bolaget pantsätter, utarrenderar, avstyckar och helt eller delvis avyttrar de fastigheter och delar av fastigheter som framgår av regeringens beslut. Regeringen beslutade att avslå en ansökan från två privatpersoner att förvärva en fastighet från bolaget med stöd av riks- dagens bemyndigande. Ärendet bereds vidare. När det gäller a) 15: har bemyndigat regeringen att vidta de åtgärder som är nödvändiga för att avveckla genom likvidation. försattes i frivillig likvidation genom beslut på bolagsstämma . Likvidationen förväntas vara slutförd . Ärendet bereds vidare. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1 a 5–8, 14 och 15 samt 1 b 2. 2016/17:104, mot. 2016/17:3615 yrkande 1–6, 2016/17:3616 yrkande 1–5 och 7, 2016/17:3618 yrkande 1–6 och 49, 2016/17:3620 yrkande 1–6, 2016/17:2010 yrkande 4, 2016/17:2445 yrkande 21, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (N 77) och 2018/19:75 (N 54). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om konkurrenskraftiga regler och villkor*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att säkerställa generellt goda före- tagsvillkor i hela och att nationella regler inte ska gå längre än EU:s gemensamma regelverk (bet. 2016/17:MJU23 s. 33) och tillkänna- gett detta för regeringen och därmed bifallit motionerna 2016/17:3615 yrkande 1, 2016/17:3616 yrkande 1, 2016/17:3618 yrkande 1 och 2016/17:3620 yrkande 1 i denna del. I förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning framgår att konsekvensutredningar bl.a. ska innehålla en bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Euro- peiska unionen. Kan regleringen få effekter av betydelse för företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt ska konse- kvensutredningen innehålla ytterligare beskrivningar av ett antal faktorer. Regeringen har redan före tillkännagivande vidtagit ett antal åtgärder och har kontinuerligt fortsatt vidta åtgärder för att säkerställa generellt goda företagsvillkor som kan kopplas till området regler och villkor. Inom ramen för livsmedelsstrategin har både och fått förenklingsuppdrag. har t.ex. fått i uppdrag arbeta med land- och anläggningsgodkännanden för att underlätta tillträde till marknader utanför EU. har fått i uppdrag att öka kvaliteten, likvärdigheten och effektiviteten i djur- skyddskontrollen. har även i uppdrag att ge stöd till studier och försöksverksamhet inom djurområdet som syftar till ökad produktivitet och konkurrenskraft med bibehållen god djurvälfärd. Växt- skyddsrådet som regeringen inrättade 2011 har stärkts, bl.a. genom att ett sekretariat har inrättats för att stödja prövningen av produktgodkännande och underlätta arbetet med genomförandet av och rådets direktiv /128/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel. , och Till- växtverket har fått i uppdrag att utveckla digitala tjänster som bidrar till minskat och förenklat uppgiftslämnande, guidning och service för företag i livsmedelskedjan. Målsättningen är att göra det enklare att starta och driva företag samt underlätta företagens myndighetskontakter på lokal, regional och statlig nivå. I genomförandet av uppdraget har myndigheterna valt att fokusera på att förenkla tillståndsprocessen för vattenbrukare samt biodlare och honungsproducenter. I det inledande arbetet har man även konstaterat att mycket kan återanvändas från det utvecklingsarbete som görs inom ramen för Serverat, som är en digital tjänst för företagare som ska söka tillstånd i restaurangbranschen. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen har också gett i uppdrag att inrätta ett vetenskapligt råd för djurskydd. Rådet ska bistå med vetenskap- ligt stöd i föreskriftsarbetet på djurskyddsområdet samt identifiera, sam- manställa och utvärdera vetenskaplig forskning på området. 2019/20:75 Närings- departementet Regeringen gav i uppdrag att löpande genomföra analyser av den samlade regelgivningen för livsmedelskedjan för att identifiera regler som försämrar konkurrenskraften, tillväxtmöjlig- heterna eller innovationsförmågan för företagen i livsmedelskedjan, samt identifiera eventuella brister i transparens och tillämpning av regelverken. Regeringen gav därutöver i uppdrag att vidareutveckla det arbete som pågår inom livsmedelskontrollen för att öka likvärdigheten, utveckla bemötandefrågor och på andra sätt underlätta Ärendet bereds vidare. Punkt 8 om konkurrenskraft – en uppgift för myndigheterna*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att myndigheter som arbetar med företag i livsmedelskedjan bör få ett främjandeuppdrag (bet. 2016/17:MJU23 s. 51) och tillkännagett detta för regeringen och därmed bifallit motionerna 2016/17:2010 yrkande 4, 2016/17:3615 yrkande 3, 2016/17:3616 yrkande 3, 2016/17:3618 yrkande 3 och 2016/17:3620 Konkurrenskraft är ett område som flera myndigheter redan Av förordningen (2009:1464) med instruktion för Statens jordbruksverk framgår bl.a. att myndigheten ska arbeta för ett konkurrens- kraftigt näringsliv i hela landet. Av förordningen (2009:1426) med instruktion för framgår att myndigheten ska underlätta samt skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. myndigheterna ska även säkerställa att föreskrifter och vägledande doku- ment är utformade på ett kostnadseffektivt och förståeligt sätt. Regeringen uppdrog i regleringsbreven åt länsstyrelserna, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande och att redovisa sina bedömningar av myndigheternas uppdrag i förhållande till livsmedelsstrategin. Motsvarande uppdrag lämnades till Verket för innovationssystem genom regeringsbeslut . Myndigheterna redovisade uppdragen . De visade på fler- talet aktiviteter om hur de främjar företagande, kopplat till livsmedels- Redovisningarna innehöll dessutom förslag på åtgärder för det fortsatta arbetet med livsmedelsstrategin. Detta kommer att ligga till grund för eventuella ytterligare åtgärder till berörda myndigheter. verket fick 2017 även i uppdrag att redovisa hur arbetet för att göra det enklare att starta och driva livsmedelsföretag, med särskilt fokus på åt- gärder som underlättar för företagen att göra rätt, liksom hur myndighetens arbete med service, effektivitet och bemötande, ska fortsätta. Ett flertal åtgärder redovisades, bl.a. utveckling av digitala verktyg riktade till både inspektörer och företagare och ökad samverkan kontrollmyndigheter emellan. I regleringsbreven för länsstyrelserna, och infördes krav på återrapportering av hur myndig- hetens verksamhet bidrar till att uppfylla livsmedelsstrategins mål. Regeringen gav i uppdrag att genomföra regelförenkling med fokus på hela livsmedelskedjan, genom utveckling av , inklusive Serverat, i linje med den s.k. värdemodellen, dvs. ett gemensamt system för enkla digitala myndighetskontakter. Regeringen gav också i uppdrag att stärka genomförandet av livsmedelsstrategin och verka för att livsmedels- strategins mål uppnås, genom att samordna och främja samverkan mellan alla aktörer i livsmedelskedjan, både inom näringsliv och myndigheter, på nationell och regional nivå. Regeringen uppdrog åt att vidareutveckla det arbete som pågår inom livsmedels- kontrollen för att öka likvärdigheten, utveckla bemötandefrågor och på andra sätt underlätta för företagen. Ärendet bereds vidare. Punkt 17 om effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser*: Riks- dagen har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att ha effektiva och förutsägbara godkännandeprocesser för växtskyddsmedel (bet. 2016/17:MJU23 s. 91) och tillkännagett detta för regeringen och därmed bifallit motionerna 2016/17:3615 yrkande 2, 2016/17:3616 yrkande 2, 2016/17:3618 yrkande 2 och 2016/17:3620 yrkande 2. Regeringen har redan före tillkännagivande vidtagit ett antal åtgärder som kan kopplas till det område som tillkännagivandet avser. Ett exempel är att regeringen förtydligade att arbete framöver ska syfta till att stödja prövningen av produktgodkännande, bl.a. genom fördjupad dialog och kunskapsutbyte. Vidare uppdrog regeringen åt att, i samverkan med Kemikalieinspektionen, inrätta ett sekretariat för att planera och administrera rådets möten. Av rapporten framgår att myndig- heterna har tagit fram en handlingsplan och att arbetet fortskrider enligt plan. Kemikalieinspektionen har dessutom i sin årsredovisning konstaterat att de nu är nära sitt mål om en handläggning i balans. Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden är under över- syn.