prop · H703194 · 2020-06-30 00:00:00 — Detsamma gäller ett förslag på en föreningsstämma om särskild granskning. ska ge föreningens styrelse tillfälle att yttra sig innan en särskild granskare utses. Paragrafen, som är ny, reglerar innehållet i ett förslag om särskild gransk- ning samt styrelsens möjlighet att yttra sig innan en särskild granskare utses. Den är av samma slag som 10 kap. 23 § aktiebolagslagen (2005:551). För en kommentar hänvisas till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 5.2. Särskild granskning efter begäran från innehavare av förlagsandelar 3 § Innehavare av förlagsandelar som företräder förlagsinsatser till ett sammanlagt belopp om minst en tiondel av det totalt inbetalda insats- kapitalet får hos styrelsen begära att särskild granskning anordnas. Styr- elsen ska därefter ansöka hos om att en 2019/20:194 eller flera särskilda granskare utses. Om styrelsen inte gör det, får en an- sökan göras av var och en som innehar en förlagsandel i föreningen. Bestämmelserna om den särskilda granskningens omfattning i 1 § och om innehållet i en ansökan och styrelsens möjlighet att yttra sig i 2 a § gäller även vid särskild granskning enligt denna paragraf. Paragrafen reglerar förordnande av en särskild granskare på begäran av innehavare av förlagsandelar. Övervägandena finns i avsnitt 5.2 och 5.3. Andra stycket får ett nytt innehåll. Även för särskild granskning som sker enligt denna paragraf gäller bestämmelserna i 1 och 2 a §§ avseende granskningens omfattning, ansökans innehåll och styrelsens möjlighet att yttra sig. För en kommentar hänvisas till 10 kap. 21 och 23 §§ aktiebolags- lagen (2005:551). Det hittillsvarande innehållet i andra stycket flyttas till den nya 2 a §. Den särskilda granskaren och hans eller hennes arbete 4 § Den som utses till särskild granskare ska vara oberoende i förhållan- de till medlemmarna, röstberättigade som inte är medlemmar, innehavare av förlagsandelar och föreningen samt i övrigt lämplig för uppdraget. Vidare ska följande bestämmelser i 8 kap. tillämpas på en särskild granskare: –7 § om tillhandahållande av upplysningar, –11 § om bosättningskrav, –12 § om hinder mot att vara revisor, –19 och 20 §§ om jäv, –21 och 22 §§ om registrerat revisionsbolag och särskilt revisionsorgan, –43 § om närvaro vid föreningsstämma, och –49 och 50 §§ om upplysningsplikt. I paragrafen, som delvis får ett nytt innehåll, finns bestämmelser om den särskilda granskarens kvalifikationer och arbete. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Det nya första stycket anger vilka krav som ställs på den som ska utses till särskild granskare. Stycket är av samma slag som 10 kap. 24 § första stycket aktiebolagslagen (2005:551). För en kommentar hänvisas till den paragrafen. I andra stycket hänvisas till ett antal bestämmelser om revision som ska tillämpas även på en särskild granskare. Hänvisningen till 8 kap. 44 § utgår eftersom det införs en särskild bestämmelse om den särskilda granskarens tystnadsplikt i den nya 5 § i det förevarande kapitlet. Den särskilda granskarens tystnadsplikt 5 § Den särskilda granskaren får inte obehörigen lämna upplysningar till en enskild medlem eller till någon utomstående om sådana angeläg- enheter för föreningen eller ett dotterföretag som den särskilda gransk- aren får kännedom om när han eller hon fullgör sitt uppdrag, om det kan vara till skada för föreningen eller dotterföretaget. Paragrafen, som är ny, reglerar den särskilda granskarens tystnadsplikt. Den är av samma slag som 10 kap. 25 § aktiebolagslagen (2005:551). För en kommentar hänvisas till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Den särskilda granskarens yttrande 6 § Den särskilda granskaren ska lämna ett yttrande över sin granskning. Yttrandet ska tillhandahållas medlemmarna och röstberättigade som inte är medlemmar på de sätt som anges i 6 kap. 23 § första och andra styckena och läggas fram på en föreningsstämma. Den som är medlem har samma rätt att ta del av yttrandet som en medlem, om han eller hon 1.var medlem för den föreningsstämma där frågan om att utse en särskild granskare behandlades, eller 2.ansökte hos om att utse en särskild granskare. Yttrandet ska på samma sätt tillhandahållas innehavare av förlags- andelar och tidigare sådana innehavare, om den särskilda granskaren har utsetts på begäran av innehavare av förlagsandelar. Paragrafen, som får en ny beteckning, motsvarar den hittillsvarande 5 §. Den är av samma slag som 10 kap. 26 § aktiebolagslagen (2005:551). För en kommentar hänvisas till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. En nyhet är att en innehavare av förlagsandelar som har gjort ansökan till om att en särskild granskare ska utses har rätt att få del av den särskilda granskarens yttrande, även om personen inte längre inne- har förlagsandelar i föreningen. Detta framgår av tredje stycket. Den särskilda granskarens ersättning 7 § Föreningen ska svara för ersättningen till den särskilda granskaren. Om den särskilda granskaren begär det ska föreningen ställa säkerhet för ersättningen. I paragrafen, som är ny, anges bl.a. vem som ska svara för ersättningen till den särskilda granskaren. Den är av samma slag som 10 kap. 27 § aktie- bolagslagen (2005:551). För en kommentar hänvisas till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. 8 § Om någon del av den särskilda granskningen har varit uppenbart obehövlig och en röstberättigad eller innehavare av förlagsandelar som har ansökt hos om att en särskild granskare ska utses har insett eller borde ha insett detta, ska han eller hon ersätta föreningen för dess kostnader i den delen. Om flera personer är ersättningsskyldiga svarar de solidariskt med varandra för kostnaderna. Om den särskilda granskaren bedömer att det finns en ersättnings- skyldighet för någon eller några personer, ska den särskilda granskaren uttala sig om detta i sitt yttrande. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om ersättningsansvar gen- temot föreningen vid särskild granskning. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Paragrafen gäller både när ansökan hos görs av röstbe- rättigade och när det är innehavare av förlagsandelar som lämnar in an- sökan efter att styrelsens ansökningsfrist enligt 3 § har löpt ut. Paragrafen är av samma slag som 10 kap. 28 § första och andra styckena aktie- bolagslagen (2005:551). För en kommentar hänvisas till den paragrafen. 2019/20:194 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 1.Denna lag träder i kraft . 2.Om ett förslag om att utse en särskild granskare har behandlats på en föreningsstämma före ikraftträdandet gäller 9 kap. 1, 2, 4 och 5 §§ i den äldre lydelsen för ansökan till , granskningens omfattning, den särskilda granskarens arbete och hans eller hennes yttrande. 3.Om en innehavare av förlagsandelar före ikraftträdandet har begärt hos styrelsen att särskild granskning ska anordnas gäller 9 kap. 1 och 3– 5 §§ i den äldre lydelsen för ansökan till , granskningens om- fattning, den särskilda granskarens arbete och hans eller hennes yttrande. 4.De nya 9 kap. 2 a och 5–8 §§ ska inte tillämpas om förslaget att utse den särskilda granskaren har behandlats på en föreningsstämma före ikraft- trädandet. Detsamma gäller om en innehavare av förlagsandelar före ikraft- trädandet har begärt hos styrelsen att särskild granskning ska anordnas. I punkt 1 anges att lagändringarna träder i kraft . Punkt 2 är av samma slag som punkt 2 i övergångsbestämmelserna till den föreslagna lagen om ändring i aktiebolagslagen (2005:551). Av punkt 3 framgår att äldre bestämmelser gäller i vissa avseenden om innehavare av förlagsandelar före ikraftträdandet begär hos styrelsen att särskild granskning ska anordnas. Har begäran gjorts efter ikraftträdandet gäller lagen i dess nya lydelse. Punkt 4 är av samma slag som punkt 3 i övergångsbestämmelserna till den föreslagna lagen om ändring i aktiebolagslagen. Den gäller både om det är en föreningsmedlem som initierar särskild granskning och om det är en innehavare av förlagsandelar som gör det. Övervägandena finns i avsnitt 10. 12.3Förslaget till lag om ändring i årsredovisningslagen (1995:1554) 3 kap. Balansräkning och resultaträkning 5 a § I ett aktiebolag ska den del av betalningen för en aktie som över- stiger aktiens kvotvärde tas upp under den bundna överkursfonden eller den fria överkursfonden. I paragrafen anges hur betalningen för en aktie som överstiger aktiens kvotvärde (den s.k. överkursen) ska tas upp i årsredovisningens balansräk- ning. Ändringen innebär att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Enligt den hittillsvarande ordningen är överkursfonden en fri fond. Genom tillägget införs en möjlighet att ta upp medel även under en bunden överkursfond. Bolaget kan välja mellan att ta upp hela beloppet under en av överkursfonderna eller att dela upp det på båda fonderna. Av aktie- bolagslagen (2005:551) framgår att det redan i samband med bolags- bildningen (2 kap. 5 §) respektive emissionen (13 kap. 4 och 5 §§, 14 kap. 5 och 6 §§ och 15 kap. 5 och 6 §§) ska anges under vilken eller vilka av fonderna som överkursen ska tas upp. Ett aktiebolags eget kapital 10 a § Ett aktiebolags eget kapital ska i balansräkningen, i en egen räk- ning eller i en not delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital eller Under bundet eget kapital ska följande tas upp: aktiekapital, bunden överkursfond, uppskrivningsfond, reservfond, kapitalandelsfond och fond Under fritt eget kapital eller ansamlad förlust ska följande tas upp: fria fonder, var för sig, balanserad vinst eller förlust och vinst eller förlust för Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas då upp som avdragsposter. Av paragrafen framgår hur eget kapital ska tas upp i balansräkningen. ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en Övervägandena finns i avsnitt 8. Tillägget i andra stycket innebär att en bunden överkursfond ska tas upp under bundet eget kapital. I bilaga 1 finns ytterligare anvisningar för hur den bundna överkurs- fonden och den fria överkursfonden redovisas i balansräkningen. Bilaga 1 (se författningsförslaget) Bilagan innehåller uppställningsformen för balansräkningen. dena finns i avsnitt 8. I huvudsak överensstämmer uppställningsformen med den som framgår av lagen i dess gällande lydelse. sättningar och skulder (A. Eget kapital Aktiebolag) ändras den hittillsvar- ande posten II. Överkursfond så att det framgår att det i ett aktiebolag kan finnas både en bunden överkursfond och en fri överkursfond. 12.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag 3 kap. Balansräkning och resultaträkning 2 § Följande bestämmelser om balansräkningen och resultaträkningen i 3 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) ska tillämpas: 1 § om balansräkningens innehåll, 2 § om resultaträkningens innehåll, 4 § första, tredje och fjärde styckena om uppställning och sammanslag- ning av poster m.m., 5§ första–tredje styckena om jämförelsetal, 5a § om överkursfonder, 8§ om specificering av större periodiseringsposter, 9§ om avsättningar, och 10§ om specificering av vissa större avsättningar. Vid tillämpningen av 3 kap. 4 § årsredovisningslagen ska det som sägs där om sammanslagning av poster som föregås av arabiska siffror i stället gälla poster som föregås av små bokstäver. I paragrafen anges vilka bestämmelser i årsredovisningslagen som ska tillämpas beträffande balansräkningen och resultaträkningen. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Hänvisningen i första stycket till 3 kap. 5 a § årsredovisningslagen ändras så att den avspeglar att den paragrafen behandlar både den bundna överkursfonden och den fria överkursfonden. Särskilda regler om indelningen av eget kapital 3 § Eget kapital ska delas upp på följande sätt: 1.I bankaktiebolag och andra aktiebolag som omfattas av denna lag ska eget kapital delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital eller ansamlad förlust. Under bundet eget kapital ska det tas upp Aktiekapital, Bunden överkursfond, Uppskrivningsfond, Fond för utvecklingsutgifter, Reservfond och Kapitalandelsfond. Under fritt eget kapital ska det tas upp fria fonder, var för sig, balanserad vinst eller förlust och vinst eller förlust för räkenskapsåret. Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas då upp som avdragsposter. 2.I sparbanker ska eget kapital delas upp i fonder och vinst eller förlust för räkenskapsåret. Med fonder avses Grundfond, Uppskrivningsfond, Reservfond, Kapitalandelsfond, Fond för verkligt värde, Garantifond och Fond för utvecklingsutgifter. Benämningen fond får inte användas för något annat belopp i balansräkningen. Förlust för räkenskapsåret tas upp som avdragspost. 3.I medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar ska eget kapital delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital eller ansamlad förlust. Under bundet eget kapital ska det tas upp Insatskapital, Uppskrivningsfond, Fond för utvecklingsutgifter, Reservfond och Kapitalandelsfond. Medlemsin- satser och förlagsinsatser ska redovisas var för sig. Under fritt eget kapital ska det tas upp fria fonder, var för sig, balanserad vinst eller förlust och vinst eller förlust för räkenskapsåret. Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas då upp som avdragsposter. 4.Aktiebolag, medlemsbanker och ekonomiska föreningar som om- fattas av denna lag ska lämna närmare upplysningar om det belopp av fritt eget kapital som inte kan anses utdelningsbart med hänsyn till tillämpliga bestämmelser om kapitalskydd enligt rörelselagarna för kreditinstitut och värdepappersbolag, och om de förhållanden som motiverar bedömningen. 5.Om en sparbank har bidrag till garantifonden i en annan valuta än i redovisningsvalutan, ska dessa räknas om enligt växelkursen på balans- dagen. Skillnaden mellan det omräknade beloppet och motsvarande belopp vid räkenskapsårets ingång ska föras mot Andra fonder. Av paragrafen framgår hur eget kapital ska tas upp i balansräkningen. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Ändringen i första stycket punkt 1 är av samma slag som ändringen i 10 a § årsredovisningslagen (1995:1554). För en kommentar hänvi- sas till den paragrafen. Bilaga 1 (se författningsförslaget) Bilagan innehåller uppställningsformen för balansräkningen. Övervägan- dena finns i avsnitt 8. I huvudsak överensstämmer uppställningsformen med den som framgår av lagen i dess gällande lydelse. Ändringen i punkt 9 under rubriken Skulder, avsättningar och eget kapital är av redaktionell karaktär. 2019/20:194 ringen i punkt 10 under samma rubrik är av samma slag som ändringen i bilaga 1 till årsredovisningslagen (1995:1554). För en kommentar hän- visas till den bilagan. 12.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag 3 kap. Balansräkning och resultaträkning 2 § Följande bestämmelser om balansräkningen och resultaträkningen i 3 kap. årsredovisningslagen (1995:1554) ska tillämpas: 1 § om balansräkningens innehåll, 2 § om resultaträkningens innehåll, 4 § första, tredje och fjärde styckena om uppställning och sammanslag- ning av poster m.m., 5§ första–tredje styckena om jämförelsetal, 5a § om överkursfonder, 6§ första stycket om fordran på insatser, 8 § om specificering av större periodiseringsposter, 9 § om avsättningar, och 10 § om specificering av vissa större avsättningar. Vid tillämpningen av 3 kap. 4 § årsredovisningslagen ska det som sägs där om sammanslagning av poster som föregås av arabiska siffror inte gälla för posterna upptagna i schemat för resultaträkningen i bilaga 2 eller för sådana poster i balansräkningen som ska tas upp under Placeringstill- gångar där livförsäkringstagaren bär placeringsrisk (D), Återförsäkrares andel av försäkringstekniska avsättningar (E) eller Försäkringstekniska avsättningar (DD och EE). I paragrafen anges vilka bestämmelser i årsredovisningslagen som ska tillämpas beträffande balansräkningen och resultaträkningen. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Hänvisningen i första stycket till 3 kap. 5 a § årsredovisningslagen änd- ras så att den avspeglar att den paragrafen behandlar både den bundna överkursfonden och den fria överkursfonden. Särskilda regler om indelningen av eget kapital 4 § Eget kapital ska delas upp på följande sätt: I livförsäkringsföretag som inte får dela ut vinst ska som bundet eget kapital tas upp Aktiekapital, Garantikapital, Verksamhetskapital, Bunden överkursfond, Förlagsinsatser, Konsolideringsfond, Kapitalandelsfond, Fond för verkligt värde, Fond för utvecklingsutgifter och vinst eller förlust för räkenskapsåret. Förlust för räkenskapsåret tas då upp som avdragspost. I livförsäkringsföretag som får dela ut vinst ska eget kapital delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital eller ansamlad förlust. Under bundet eget kapital ska det tas upp Aktiekapital, Garantikapital, Verksam- hetskapital, Bunden överkursfond, Förlagsinsatser, Uppskrivningsfond, Re- servfond, Kapitalandelsfond, Fond för verkligt värde och Fond för utveck- 2019/20:194 lingsutgifter. Under fritt eget kapital eller ansamlad förlust ska det tas upp fria fonder, var för sig, balanserad vinst eller förlust och vinst eller förlust Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas då upp som avdragsposter. 3.I skadeförsäkringsföretag ska eget kapital delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital eller ansamlad förlust. Under bundet eget kapital ska det tas upp Aktiekapital, Garantikapital, Verksamhetskapital, Bunden överkursfond, Förlagsinsatser, Uppskrivningsfond, Reservfond, Kapitalandelsfond och Fond för utvecklingsutgifter. Under fritt eget kapital eller ansamlad förlust ska det tas upp fria fonder, var för sig, balanserad vinst eller förlust samt vinst eller förlust för räkenskapsåret. Balanserad förlust och förlust för räkenskapsåret tas då upp som avdrags- poster. Av paragrafen framgår hur eget kapital ska tas upp i balansräkningen. Den ändras med anledning av att det införs en bunden överkursfond. Överväg- andena finns i avsnitt 8. Ändringen är av samma slag som ändringen i 3 kap. 10 a § årsredovis- ningslagen (1995:1554). För en kommentar hänvisas till den paragrafen. Bilaga 1 (se författningsförslaget) Bilagan innehåller uppställningsformen för balansräkningen. Övervägan- dena finns i avsnitt 8. Ändringen under , avsättningar och skulder (AA. Eget kapital) är av samma slag som ändringen i bilaga 1 till årsredovis- ningslagen (1995:1554). För en kommentar hänvisas till den bilagan. 12.6Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Räntor och utdelningar i inkomstslaget närings- verksamhet 5 § I inkomstslaget näringsverksamhet tillämpas bestämmelserna i in- komstslaget kapital om –utnyttjande av företrädesrätt till teckning av vinstandelslån eller kap- italandelslån i 42 kap. 15 §, –utdelning av andelar i dotterbolag i 42 kap. 16 §, –utbetalningar vid minskning av aktiekapital, bunden överkursfond eller reservfond och liknande förfaranden i 42 kap. 17 §, –utskiftning från ideella föreningar i 42 kap. 18 §, –utskiftning och utbetalning från ekonomiska föreningar i 42 kap. 19– 21 §§, –emission i ekonomiska föreningar i 42 kap. 21 a §, –utdelning från i utlandet delägarbeskattade juridiska personer och från utländska juridiska personer med lågbeskattade inkomster i 42 kap. 22 §, –utdelning och utskiftning från dödsbon efter personer som var begrän- sat skattskyldiga vid dödsfallet i 42 kap. 23 §, –skattetillgodohavanden i 42 kap. 24 §, –spel i 42 kap. 25 §, och –schablonintäkt i 42 kap. 43 §. I paragrafen anges att vissa bestämmelser som gäller i inkomstslaget Prop. 2019/20:194 kapital ska tillämpas också i inkomstslaget näringsverksamhet. med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Tillägget i tredje strecksatsen av den bundna överkursfonden innebär att utbetalningar vid minskning av den fonden ska behandlas på samma sätt som utbetalningar vid minskning av reservfonden. Vad som ska tas upp och dras av i inkomstslaget kapital Minskning av aktiekapitalet m.m. 17 § Som utdelning behandlas utbetalningar till aktieägarna i samband med att ett svenskt aktiebolag minskar aktiekapitalet, den bundna över- kursfonden eller reservfonden, om minskningen genomförs utan indrag- ning av aktier. Utbetalningar från en utländsk juridisk person vid ett förfarande som motsvarar något av dem som nämns i första stycket ska också behandlas som utdelning. Av paragrafen framgår att vissa utbetalningar från bl.a. aktiebolag ska behandlas som utdelning. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Tillägget i första stycket av den bundna överkursfonden innebär att utbetalningar till aktieägarna vid minskning av den fonden ska behandlas på samma sätt som utbetalningar vid minskning av reservfonden. 5 § Med värdeöverföring avses i detta kapitel 2.förvärv av egna aktier, dock inte förvärv av sådant slag som anges i 19 kap. 5 § aktiebolagslagen (2005:551), 3.minskning av aktiekapitalet, den bundna överkursfonden eller reserv- fonden för återbetalning till aktieägarna, 4.annan affärshändelse som medför att företagets förmögenhet minskar och som inte har rent affärsmässig karaktär för företaget, och 5.inlösen av förlagsinsatser av sådant slag som anges i 11 kap. 1 § lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar och utbetalningar av sådant slag som anges i 14 kap. 1 § samma lag. Paragrafen innehåller en definition av värdeöverföringar som gäller vid tillämpningen av detta kapitel. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Tillägget i punkt 3 av den bundna överkursfonden innebär att en minsk- ning av den fonden är en värdeöverföring på samma sätt som en minskning av reservfonden. 2019/20:194 57 kap. Utdelning och kapitalvinst på andelar i fåmans- företag 34 § Vinstutdelning som lämnas för senare räkenskapsår än som avses i 33 § ska minska kapitalunderlaget till den del utdelat belopp överstiger nettovinsten enligt fastställd balansräkning eller, i förekommande fall, fastställd koncernbalansräkning. Kapitalunderlaget i ett aktiebolag ska minskas med belopp som mot- svarar utbetalningar från bolaget som har gjorts i samband med minskning av aktiekapitalet, den bundna överkursfonden eller reservfonden, om ut- betalningen skett efter utgången av det räkenskapsår då underlaget beräk- nades. Kapitalunderlaget i en ekonomisk förening ska minskas med belopp som motsvarar utbetalningar enligt 10 kap. 16 § lagen (2018:672) om eko- nomiska föreningar vid återbetalning av överinsatser eller enligt 10 kap. 17§ samma lag vid minskning av medlemsinsatsernas storlek. Detta gäller bara om utbetalningen har gjorts efter utgången av det räkenskapsår då underlaget beräknades. I paragrafen finns det bestämmelser om att kapitalunderlaget ska minskas i vissa fall. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en över- kursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Tillägget i andra stycket av den bundna överkursfonden innebär att en utbetalning i samband med minskning av den fonden sänker kapitalunder- laget på samma sätt som en utbetalning i samband med minskning av reservfonden. 12.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse Särskilda associationsrättsliga bestämmelser för bankaktiebolag 10 § Utöver vad som föreskrivs om upplysningsplikt gentemot bolags- stämman i 9 kap. 45 § samt 10 kap. 17 och 24 §§ aktiebolagslagen (2005:551) gäller att upplysningar får lämnas bara om det kan göras utan nämnvärd olägenhet för någon enskild person.