prop · H703194 · 2020-06-30 00:00:00 — Vid bolagsbildning, nyemission eller fondemission kan stiftare och aktieägare därmed välja hur en eventuell överkurs ska fördelas mellan fritt och bundet eget kapital. Övergångsvis innebär det följande. Vid bolagsbildning måste stiftelseurkunden från och med dagen för ikraftträdande, om tecknings- kursen sätts högre än aktiernas kvotvärde, innehålla en uppgift om hur överkursen ska fördelas mellan den bundna respektive fria överkurs- fonden. Detsamma gäller beträffande nyemission och uppgifterna i emiss- ionsbeslutet. När det gäller fondemission genom överföring från den bund- na överkursfonden kan en sådan genomföras tidigast från den tidpunkt då en bunden överkursfond får finnas, dvs. från tidpunkten för ikraftträ- dandet. Det finns inte något behov av särskilda övergångsbestämmelser. Regeringens bedömning: Förslagen innebär ett starkare minoritets- skydd och en bättre balans mellan minoritetens och majoritetens intres- De förslag som rör särskild granskning skapar t.ex. förutsättningar 2019/20:194 för en minoritet i en bostadsrättsförening att få insyn i föreningens för- valtning utan stämmobehandling. Ett mer flexibelt förfarande vid in- lösen av minoritetsaktier leder till en mer effektiv handläggning och minskade kostnader, främst i aktiebolag med ett fåtal ägare. I den mån ett bolag väljer att använda den föreslagna bundna över- kursfonden kommer borgenärsskyddet att stärkas. Förslagen får i övrigt inte några större konsekvenser ur borgenärsskyddssynpunkt och inte heller för företagens kreditförsörjning. Förslaget om att en minoritet ska kunna ansöka direkt hos Bolags- verket om att en särskild granskare ska utses kan väntas leda till en viss ökning av antalet ansökningar som kommer in till . Kost- nadsökningen ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Detsamma gäller en eventuell kostnadsökning för domstolarna. Promemoriornas bedömning överensstämmer med regeringens be- dömning (Ds 2010:8 s. 83 och Ds 2015:25 s. 75). Remissinstanserna: Beträffande de förslag som omfattas av propositio- nen delar de flesta av remissinstanserna promemoriornas bedömning. Kammarrätten i och har synpunkter på den konsekvensanalys som görs i promemorian Ett ändamålsenligt minoritetsskydd (Ds 2015:25). Skälen för regeringens bedömning De invändningar mot konsekvensanalysen i promemorian Ett ändamåls- enligt minoritetsskydd (Ds 2015:25) som framförs av bl.a. tar delvis sikte på några av de förslag som regeringen inte går vidare med i denna proposition. När det gäller de förslag som omfattas av propositionen anser regeringen att konsekvenserna har utretts i sådan utsträckning att det går att ta ställning till förslagen. Förslagen som rör särskild granskning, revision och allmän granskning innebär ett starkare minoritetsskydd, en tydligare reglering och en bättre balans mellan minoritetens och majoritetens intressen för de bolag och för- eningar som förslagen berör. –2019 utsåg i genomsnitt 44 sär- skilda granskare . Ungefär tre fjärdedelar av dessa utsågs i aktie- bolag. Av övriga särskilda granskare utsågs nästan samtliga i bostadsrätts- föreningar. utsåg i genomsnitt 25 mino- ritetsrevisorer i aktiebolag och i genomsnitt mindre än två medrevi- sorer i ekonomiska föreningar, inklusive bostadsrättsföreningar. Möjligheten för minoriteten att ge in en ansökan om särskild granskare direkt till leder till ett snabbare och enklare förfarande med mindre risk för missbruk från majoritetens sida. Aktieägare och medlem- mar kan få en ökad insyn i verksamheten. Dessutom blir det lättare för medlemmar i en bostadsrättsförening som av olika skäl har svårt att agera mot styrelsen vid en stämma att få en särskild granskare utsedd. På så vis kan missförhållanden i bostadsrättsföreningar uppdagas och åtgärdas. Det kommer även fortsättningsvis att vara möjligt att ta upp en fråga om särskild granskning eller utseende av en minoritetsrevisor på en ordinarie stämma eller en annan stämma där ärendet ska behandlas, och där reda ut Prop. 2019/20:194 oklarheter eller samla stöd för en ansökan till . Det förenklade förfarandet kan leda till en ökning av antalet ansökningar om särskild granskning. Eftersom det även fortsättningsvis krävs att ägare till minst en tiondel av aktierna i bolaget respektive en tiondel av med- lemmarna i föreningen stödjer förslaget om särskild granskning är risken för minoritetsmissbruk liten. Även den föreslagna ersättningsskyldigheten för aktieägare och medlemmar vid uppenbart obehövlig granskning kan förväntas leda till att antalet obefogade granskningar blir lågt. Kraven på att en särskild granskare ska vara lämplig och oberoende kan bidra till att motverka oseriösa förslag om särskild granskning och därmed leda till minskade kostnader. Även den föreslagna tidsgränsen för särskild granskning och kravet på att en ansökan om särskild granskning ska inne- hålla en uppgift om vad som ska granskas kan leda till att onödiga gransk- ningsuppdrag undviks men också innebära att ramen för de granskningar som genomförs blir tydligare. Det ger ett mer effektivt förfarande och kan minska kostnaderna för granskningen något. Det är positivt för samtliga som berörs av en ansökan eller ett förslag om särskild granskning. Möjligheten för en särskild granskare i ett moderföretag att granska förhållandena i ett dotterföretag innebär att det blir svårare för majoriteten att undanhålla information i koncernförhållanden. Det finns inte några säkra uppgifter om hur ofta skiljeförfaranden om inlösen förekommer , men antalet ärenden hos om förordnande av god man i sådana tvister kan ge en viss ledning. –2019 har i genomsnitt 13 gode män utsetts av . Därutöver förekommer troligen i vart fall några tvister där det inte blir aktuellt att förordna en god man eftersom aktieägarna är överens om skiljeman. Uppskattningsvis rör det sig inte om mer än sam- manlagt ca 20 tvister . Möjligheten för aktieägare att i större utsträckning påverka skiljeför- farandet i inlösentvister kommer att ge en mer effektiv handläggning och leda till minskade kostnader, främst i aktiebolag med ett fåtal ägare. Även övriga förslag om ändringar i förfarandet vid inlösen, t.ex. beträffande underrättelsen till minoritetsaktieägarna, innebär förenklingar och förtyd- liganden som skapar förutsättningar för en effektivare och mindre kostsam handläggning. Förslaget om att införa en bunden överkursfond medför en något ökad administrativ börda för aktiebolag som behöver ta ställning till hur en överkurs som uppkommer vid t.ex. bolagsbildningen ska fördelas mellan de två överkursfonderna. Detta uppvägs dock av den större valfrihet för bolagen som förslaget skapar. I den mån den bundna överkursfonden utnyttjas kommer också borgenärsskyddet att stärkas och bolagens kredit- kostnader att minska. Konsekvenser för staten och kommunerna Möjligheten att ansöka direkt hos om att en särskild gransk- are ska utses kan antas leda till en viss ökning av antalet ansökningar som kommer in till . Det torde dock inte vara fråga om någon större ökning. Inte heller förväntas förändringarna påverka den genom- snittliga tid som verket lägger på respektive ärende. Det bedöms inte ske 2019/20:194 någon nämnvärd ökning av antalet ansökningar som avser minoritets- eller medrevisorer. I och med förslaget om att en särskild granskare ska vara oberoende och lämplig för uppdraget kommer granskning av dessa för- hållanden att tydliggöras. Eftersom vissa uppgifter behöver kontrolleras och eftersom de yrkesgrupper som typiskt sett kommer i fråga för uppdrag som särskild granskare har egna yrkesetiska regler, bedöms kostnadsökningen för verket bli liten. Sammantaget bedömer regeringen att en eventuell kostnadsökning hos ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Detsamma gäller kostnaderna för överklaganden av beslut till allmän förvalt- ningsdomstol. Den nya bestämmelsen om ersättningsskyldighet för aktieägare och medlemmar när en särskild granskning har varit uppenbart obehövlig kan leda till tvister mellan bolaget respektive föreningen och minoriteten om vem som ska stå för kostnaderna för granskningen. Sådana tvister kan komma att föras i allmän domstol. Bestämmelsen om ersättningsskyldig- het är dock avsedd att tillämpas i undantagsfall och antalet tvister kan väntas bli mycket litet. En eventuell kostnadsökning för de allmänna dom- stolarna ryms inom befintliga ekonomiska ramar. De föreslagna ändringarna av skiljeförfarandet i inlösentvister bedöms inte få några konsekvenser för staten eller kommunerna. Detsamma gäller införandet av en bunden överkursfond. Förslagen kan inte antas få några konsekvenser för det kommunala själv- styret eller för jämställdheten mellan kvinnor och män. De strider inte mot de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Det finns behov av information om möjligheten att ansöka om särskild granskare, minoritetsrevisor och medrevisor direkt hos . Det behövs också information om vilka krav som ställs på en ansökan om särskild granskare och på den särskilda granskaren. bör kunna göra dessa insatser inom ramen för sin ordinarie verksamhet, genom att exempelvis uppdatera informationen på sin webbplats. Några särskilda kostnader bedöms inte uppstå. 12.1Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om aktiebolag. –bildande av aktiebolag (2 kap.), –bolagsordning (3 kap.), –aktierna (4 kap.), –aktiebok (5 kap.), –aktiebrev (6 kap.), –bolagsstämma (7 kap.), –bolagets ledning (8 kap.), –revision (9 kap.), –allmän och särskild granskning (10 kap.), –ökning av aktiekapitalet, utgivande av nya aktier, upptagande av vissa penninglån, m.m. (11 kap.), –fondemission (12 kap.), –nyemission av aktier (13 kap.), –emission av teckningsoptioner med åtföljande teckning av nya aktier (14 kap.), –emission av konvertibler med åtföljande konvertering till nya aktier (15 kap.), –vissa riktade emissioner m.m. (16 kap.), –vissa närståendetransaktioner (16 a kap.), –värdeöverföringar från bolaget (17 kap.), –vinstutdelning (18 kap.), –förvärv av egna aktier m.m. (19 kap.), –minskning av aktiekapitalet, den bundna överkursfonden och reserv- fonden (20 kap.), –lån från bolaget till aktieägare m.fl. (21 kap.), –inlösen av minoritetsaktier (22 kap.), –fusion av aktiebolag (23 kap.), –delning av aktiebolag (24 kap.), –likvidation och konkurs (25 kap.), –byte av bolagskategori (26 kap.), –registrering (27 kap.), –aktiebolagets företagsnamn (28 kap.), –skadestånd (29 kap.), –straff och vite (30 kap.), –överklagande (31 kap.), och –aktiebolag med särskild vinstutdelningsbegränsning (32 kap.). I paragrafen finns det en innehållsförteckning för lagen. Den ändras med anledning av att det införs en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Av den ändrade hänvisningen till 20 kap. framgår att det kapitlet även innehåller bestämmelser om minskning av den bundna överkursfonden. 2019/20:194 2 kap. 5 § I stiftelseurkunden ska stiftarna ange 1.hur mycket som ska betalas för varje aktie (teckningskursen), och 2.fullständigt namn, postadress och personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum för styrelseledamot och, i förekommande fall, revi- sor, styrelsesuppleant, revisorssuppleant och lekmannarevisor. Om revi- sorn är ett registrerat revisionsbolag, ska bolagets organisationsnummer eller något annat identifieringsnummer anges. I förekommande fall ska det även anges om 1.en aktie ska kunna tecknas med rätt eller skyldighet att betala aktien med någon annan egendom än pengar, 2.en aktie ska kunna tecknas med rätt eller skyldighet för bolaget att överta egendom mot någon annan ersättning än aktier, 3.en aktie ska kunna tecknas med andra villkor, 4.bolaget ska ersätta kostnader för bolagets bildande, och 5.någon på något annat sätt ska få särskilda rättigheter eller förmåner av bolaget. En sådan bestämmelse som avses i andra stycket ska återges i sin helhet Teckningskursen enligt första stycket 1 får inte understiga aktiens kvot- värde. Kvotvärdet ska då beräknas på grundval av bolagsordningens upp- gifter om aktiekapital och antal aktier. Om det i bolagsordningen före- skrivs ett minimikapital och ett maximikapital och ett lägsta och högsta antal aktier, ska beräkningen ske genom att det högsta angivna aktiekapit- alet divideras med det högsta antalet aktier eller det lägsta angivna aktie- kapitalet med det lägsta antalet aktier. Om teckningskursen överstiger aktiens kvotvärde ska det framgå av stiftelseurkunden hur det överstigande beloppet ska fördelas mellan den bundna överkursfonden och den fria överkursfonden. I paragrafen finns det bestämmelser om stiftelseurkundens innehåll. Den kompletteras med en bestämmelse om hur en eventuell överkurs i samband med bolagsbildningen ska behandlas. Övervägandena finns i avsnitt 8. Stiftelseurkunden ska enligt första stycket punkt 1 innehålla en uppgift om hur mycket som ska betalas för varje aktie (teckningskursen). Om teck- ningskursen överstiger aktiens kvotvärde, ska det överstigande beloppet i bolagets balansräkning tas upp under den bundna överkursfonden eller den fria överkursfonden, se 3 kap. 5 a § årsredovisningslagen (1995:1554). Enligt det nya femte stycket i den förevarande paragrafen ska det i en sådan situation redan i stiftelseurkunden anges hur det överstigande beloppet (den s.k. överkursen) ska fördelas mellan de två överkursfonderna. Stiftar- na kan välja att ta upp hela beloppet under en av överkursfonderna. Aktie som innehas av bolaget självt 44 § En aktie som innehas av bolaget självt medför inte rätt till vinst- utdelning eller återbetalning i samband med minskning av aktiekapitalet, den bundna överkursfonden eller reservfonden. I paragrafen anges vissa inskränkningar som gäller för aktier som innehas Prop. 2019/20:194 av bolaget självt. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Ändringen innebär att aktier som innehas av bolaget självt inte ger rätt till återbetalning i samband med minskning av den bundna överkurs- fonden. Den bundna överkursfonden behandlas i detta avseende därmed på samma sätt som reservfonden. Förutsättningarna för minskning av den bundna överkursfonden regleras i 20 kap. 35 §. Tillhandahållande av upplysningar m.m. 7 § Bolaget ska ge revisorn tillfälle att genomföra granskningen i den omfattning som revisorn anser är nödvändig. Bolaget ska lämna de upp- lysningar och den hjälp som revisorn begär. Samma skyldigheter har ett dotterföretag och dess revisor gentemot en revisor i moderbolaget. Paragrafen reglerar skyldigheten att tillhandahålla upplysningar till en revisor. Övervägandena finns i avsnitt 6. Första stycket ändras så att skyldigheten att ge revisorn tillfälle att verkställa granskningen och tillhandahålla upplysningar och hjälp läggs på bolaget självt. Det blir därmed tydligt att bolaget är skyldigt att ge revisorn det bistånd som han eller hon begär, oberoende av de enskilda befattnings- havarnas inställning i frågan. Vilka enskilda funktionärer inom bolaget som ska se till att revisorn får den information som han eller hon behöver får bedömas enligt allmänna principer om företrädarskap samt de interna ordningar för delegation och ansvarsfördelning som gäller för bolaget i fråga. Det yttersta ansvaret för att bolaget fullgör sina skyldigheter ligger på styrelseledamöterna och i förekommande fall den verkställande direktören. Ändringarna i andra stycket innebär att skyldigheten att bistå revisorn i ett moderbolag vidgas till att omfatta inte bara ett dotterbolag utan även andra dotterföretag. I 1 kap. 11 § finns en definition av dotterföretag. Det kan t.ex. handla om handelsbolag och ekonomiska föreningar. Ändringarna innebär vidare att skyldigheten att bistå revisorn läggs på dotterföretaget självt och inte de enskilda befattningshavarna, på mot- svarande sätt som enligt första stycket. 9 § ska, efter ansökan från en eller flera aktieägare, utse en revisor som ska delta i revisionen tillsammans med övriga revisorer. Ansökan får göras av ägare till minst en tiondel av samtliga aktier i bolaget. Ansökan får också göras av varje aktieägare, om 1.ett förslag att utse en revisor har behandlats på en bolagsstämma, och 2.ägare till minst en tiondel av samtliga aktier i bolaget eller till minst en tredjedel av de aktier som är företrädda vid stämman har röstat för förslaget. 2019/20:194 Ett förslag enligt andra stycket får framställas av en aktieägare på en bolagsstämma där revisorsval ska hållas eller förslaget enligt kallelsen till stämman ska behandlas. I paragrafen, som får en ny utformning, anges förutsättningarna för att en minoritetsrevisor ska utses. Ändringarna innebär bl.a. att det blir möjligt att ansöka hos om att en minoritetsrevisor ska utses utan att frågan först tas upp på en bolagsstämma. Övervägandena finns i avsnitt 6. Av första stycket framgår att en minoritetsrevisor utses av på ansökan av en eller flera aktieägare. I den hittillsvarande regleringen framgår detta av andra stycket. I andra stycket anges att en ansökan om att en minoritetsrevisor ska utses får göras av ägare till minst en tiondel av samtliga aktier i bolaget. Om ansökan undertecknas av ägare till tillräckligt många aktier, behöver frågan om utseende av minoritetsrevisor alltså inte först behandlas på en bolagsstämma. Detta är en nyhet. Det ankommer på den eller de som lämnar in ansökan att visa att kravet på innehav av en tiondel av aktierna är uppfyllt. Av 4 kap. 37 § framgår att en aktieägare som utgångspunkt ska vara införd i aktieboken för att få utöva de rättigheter som aktierna ger. Tredje och fjärde styckena reglerar möjligheten att ansöka om utseende av en minoritetsrevisor efter föregående behandling på en bolagsstämma. Styckena motsvarar i sak det hittillsvarande andra stycket. Det hittillsvarande innehållet i tredje stycket flyttas till den nya 9 b §. 9 b § ska ge bolagets styrelse tillfälle att yttra sig innan verket utser en revisor enligt 9 eller 9 a §. Beslutet ska avse tiden till och med årsstämman under nästa räkenskapsår. Paragrafen, som är ny, reglerar styrelsens möjlighet att yttra sig innan förordnar en minoritetsrevisor enligt 9 eller 9 a § samt giltighetstiden för sådana förordnanden. Bestämmelserna motsvarar det hittillsvarande tredje stycket i 9 §. Övervägandena finns i avsnitt 6. 10 kap. Allmän och särskild granskning Tillhandahållande av upplysningar m.m. 7 § Bolaget ska ge lekmannarevisorn tillfälle att genomföra gransk- ningen i den omfattning som lekmannarevisorn anser är nödvändig. Bolaget ska lämna de upplysningar och den hjälp som lekmannarevisorn begär. Samma skyldigheter har ett dotterföretag samt dess revisor och lek- mannarevisor gentemot en lekmannarevisor i moderbolaget. I paragrafen finns det bestämmelser om skyldigheten att tillhandahålla upplysningar till en lekmannarevisor. Hänvisningen i 24 § medför att para- grafen också tillämpas på en särskild granskare. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Ändringarna är av samma slag som ändringarna i 9 kap. 7 §. För en kommentar hänvisas till den paragrafen. Om en lekmannarevisor eller särskild granskare inte får det bistånd som Prop. 2019/20:194 han eller hon har rätt till enligt den förevarande paragrafen, kan han eller hon föra talan i domstol om att bolaget ska föreläggas att lämna ut efter- frågade handlingar. Vad särskild granskning är 21 § ska, efter ansökan från en eller flera aktieägare, utse en särskild granskare. Granskaren ska utföra en särskild granskning som får avse 1.bolagets eller ett dotterföretags förvaltning och räkenskaper under en viss förfluten tid, och 2.vissa åtgärder eller förhållanden i bolaget eller ett dotterföretag. Granskningen får som längst omfatta tiden fram till den tidpunkt då ansökan kom in till . En granskning som avser ett dotterföretag får enbart omfatta förhåll- anden som har betydelse för moderbolaget. Paragrafen innehåller bestämmelser om särskild granskning. innebär bl.a. att särskild granskning också ska kunna omfatta förhållanden i ett dotterföretag. Övervägandena finns i avsnitt 5.2 och 5.3. Första stycket första meningen får ett nytt innehåll. går att en särskild granskare utses av på ansökan av en eller I den hittillsvarande regleringen framgår detta av 22 § Ändringarna i första stycket andra meningen medför att särskild gransk- ning som utförs i ett moderbolag också kan omfatta ett dotterföretag. är möjligt att besluta om ett granskningstema som uttryckligen är inriktat på förhållanden i ett dotterföretag. Men en sådan granskning kan också göras av en särskild granskare som har till uppgift att granska förhållanden i moderbolaget, om det krävs för att fullgöra det uppdrag som omfattas av det beslutade granskningstemat. I tredje stycket finns en begränsning av vilka förhållanden en granskning av ett dotterföretag kan omfatta, se Vad som är ett dotterföretag framgår av 1 kap. 11 §. krav på att moderbolaget ska ha någon viss ägarandel i ett dotterföretag som omfattas av särskild granskning, t.ex. att det ska vara helägt. Om granskningen omfattar ett dotterföretag har den särskilda granskaren samma rättigheter och skyldigheter i förhållande till dotterföretaget som han eller hon har i förhållande till moderbolaget (se t.ex. den nya 25 § om Av 7 § och den nya 24 § framgår att dotterföretaget har sam- ma upplysningsplikt i förhållande till granskaren som moderbolaget har. Granskningen av förhållanden i ett dotterföretag sker för moderbolagets Den särskilda granskarens yttrande ska läggas fram på en bolags- stämma i moderbolaget och det är moderbolaget som ansvarar för kost- naderna för granskningen (se de nya 26 och 27 §§). I det nya andra stycket finns det en bestämmelse om den särskilda granskningens tidsmässiga omfattning. Granskningen får som längst om- fatta tiden fram till tidpunkten då ansökan om att en särskild granskare ska utses kom in till . Samma tidsgräns gäller både om ansökan om särskild granskning har föregåtts av en prövning på bolagsstämman 2019/20:194 och om den lämnas direkt till . I båda fallen kan aktieägarna givetvis välja en tidigare tidpunkt som tidsgräns för granskningen. En granskning av förhållanden i ett dotterföretag kan enligt det nya tredje stycket enbart omfatta förhållanden som har betydelse för moder- bolaget. Det krävs alltså att det finns ett objektivt intresse av att gransk- ningen kommer till stånd. Däremot krävs det inte att detta intresse är av någon särskild styrka. Motsvarande bedömning får göras som när ett granskningstema enbart avser moderbolaget. Ansökan om särskild granskning 22 § En ansökan enligt 21 § får göras av ägare till minst en tiondel av samtliga aktier i bolaget. Ansökan får också göras av varje aktieägare, om 1.ett förslag att utse en särskild granskare har behandlats på en bolags- stämma, och 2.ägare till minst en tiondel av samtliga aktier i bolaget eller till minst en tredjedel av de aktier som är företrädda vid stämman har röstat för förslaget. Ett förslag enligt andra stycket får framställas av en aktieägare på en ordinarie bolagsstämma eller en bolagsstämma där ärendet enligt kallel- sen till stämman ska behandlas. I paragrafen, som får en ny utformning, anges förutsättningarna för en ansökan om särskild granskning. Bestämmelserna är av samma slag som bestämmelserna i 9 kap. 9 § andra–fjärde styckena. För en kommentar hänvisas till den paragrafen. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Det hittillsvarande innehållet i andra stycket flyttas till de nya 24 och 25 §§. 23 § I en ansökan till om särskild granskning ska det anges vad som ska granskas och vilken tidsperiod som granskningen ska avse. Detsamma gäller ett förslag på en bolagsstämma om särskild granskning. ska ge bolagets styrelse tillfälle att yttra sig innan en särskild granskare utses. Paragrafen, som är ny, reglerar innehållet i en ansökan om särskild gransk- ning samt styrelsens möjlighet att yttra sig innan en särskild granskare utses. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.