prop · H80368 · 2020-12-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:68 Förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus– Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 13.26 s. 382–383) aviserat att det s.k. bonus–malus-systemet ska förstärkas och förenklas . Bonus-malus-systemet innebär att bonus ges i samband med inköpstillfället till vissa fordon med låga utsläpp av koldioxid medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får en malus i form av förhöjd skatt . För nya bensin- och dieseldrivna lätta fordon föreslås i denna proposition att fordonsskatten ska höjas så att koldioxidbeloppet i vägtrafikskattelagen (2006:227) från det att fordonet blir skattepliktigt ska vara summan av per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver och upp till och med och per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver . Förslaget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227) .......... Ärendet och dess beredning .............................................................. Bakgrund och gällande rätt ............................................................... Miljöstyrningen i bonus–malus-systemet för nya Aviserade ändringar i bonus–malus-systemet .................... Förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus–malus-systemet ....... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslagets syfte och alternativa lösningar ........................ Effekter på fordonskattens nivå........................................ Effekter för företag........................................................... Effekter för enskilda......................................................... 7.6Effekter för myndigheter och de allmänna Effekter för miljön............................................................ Förslagets förenlighet med .............................. Övriga effekter av förslaget.............................................. Sammanfattning av promemorian .................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde antar regeringens förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227). Förslag till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 9 a § vägtrafikskattelagen (2006:227) ska ha följande lydelse. För personbilar, lätta bussar och För personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar av fordonsår 2018 lätta lastbilar av fordonsår 2018 eller senare som blir skattepliktiga eller senare som blir skattepliktiga eller senare ska, i stället för vad eller senare ska, i stället för vad gälla under tid som infaller under gälla under tid som infaller under – per gram koldioxid – per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver 95 släpper ut per kilometer utöver 90 gram och upp till och med 140 gram och upp till och med 130 – per gram koldioxid – per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver 140 släpper ut per kilometer utöver 130 Första stycket gäller inte för fordon som är utrustade med teknik för drift med en bränsleblandning som till övervägande del består av alkohol, eller helt eller delvis med annan gas än gasol. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för fordonsskatt som avser tid före ikraftträdandet. 3.För fordon som blivit skattepliktiga före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser. 1 Senaste lydelse 2017:1215. Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen (prop. 2020/21:1, Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 13.26) har regeringen aviserat att det s.k. bonus–malus-systemet ska förstärkas och förenklas. En promemoria – Förstärkt och förenklad miljöstyrning i bonus–malus- systemet – med förslag till ändringar i vägtrafikskattelagen (2006:227) har tagits fram inom . promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2020/04288). I denna proposition behandlas förslaget i promemorian. bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Lagförslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget. Bakgrund och gällande rätt I tillämpas två system för fordonsbeskattning, det koldioxidbaserade systemet och det viktbaserade systemet. fordon beskattas inom det koldioxidbaserade systemet utifrån fordonets koldioxidutsläpp per kilometer och äldre lätta fordon beskattas inom det viktbaserade systemet utifrån fordonets vikt. Vissa nyare fordon inom den koldioxidbaserade fordonsskatten omfattas därutöver av det s.k. bonus– malus-systemet, där bonus ges till vissa fordon med låga utsläpp av koldioxid medan fordon med höga utsläpp av koldioxid får en malus i form av förhöjd skatt . Grundläggande utgångspunkter för den koldioxidbaserade fordons- skatten är att den tas ut med en fiskal del i form av ett grundbelopp samt en miljöstyrande del som beror av fordonets koldioxidutsläpp. har dieselfordon högre fordonsskatt än bensinfordon, för att kompensera för den lägre energiskatten per energiinnehåll på diesel jämfört med Dieselfordon får därutöver även ett så kallat miljötillägg, som avser beakta dieselfordonens högre utsläpp av bl.a. kväveoxider och Bonus–malus-systemet avser att öka andelen miljöanpassade fordon, varför styrningen inom detta system ligger i relativt nära an- slutning till köptillfället (bonus i samband med inköpstillfället och en malus som tas ut ). Det koldioxidbaserade fordonsskattesystemet regleras i vägtrafikskatte- lagen (2006:227), förkortad VSL, och omfattar personbilar klass I som enligt uppgift i vägtrafikregistret är av fordonsår 2006 eller senare, personbilar klass I som är av tidigare fordonsår än 2006 men uppfyller 2020/21:68 kraven för miljöklass 2005, miljöklass El eller miljöklass Hybrid, samt personbilar klass II, lätta bussar och lätta lastbilar som blivit skattepliktiga efter utgången av (2 kap. 7 § VSL). trädde bonus–malus-systemet i kraft (prop. 2017/18:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.16), där köp av miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras med en bonus medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. Bonus–malus-systemet omfattar nya personbilar klass I, personbilar klass II, lätta bussar och lätta lastbilar. Med nya avses fordon av fordonsår 2018 eller senare som blir skattepliktiga eller . Bestämmelser om bonus har införts genom förordningen (2017:1334) om klimatbonusbilar. Malus tas ut genom ett förhöjt belopp i fordonsskatten. För bensin- och dieseldrivna lätta fordon tas ett förhöjt koldioxidbelopp ut från det att fordonet blir skattepliktigt (2 kap. 9 a § första stycket VSL). Koldioxidbeloppet är summan av per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver och upp till och med och per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver (2 kap. 9 a § andra stycket VSL). År 4 och därefter är koldioxidbeloppet per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver , precis som för den övriga fordonsflottan inom den koldioxidbaserade fordonsskatten. För fordon som kan drivas med etanol eller annan gas än gasol tas inget förhöjt koldioxidbelopp ut, vilket innebär att dessa fordon de är i trafik har ett koldioxidbelopp på per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver (2 kap. 9 § andra stycket och 9 a § tredje stycket VSL). 4.1Miljöstyrningen i bonus–malus-systemet för nya lätta fordon Huvudmotivet för bonus–malus-systemet är att öka andelen miljöanpassade fordon med lägre koldioxidutsläpp. Bonus–malus- systemet kan därmed komplettera de mer generellt verkande drivmedelsskatterna och bidra till att minska transportsektorns oljeberoende och klimatpåverkan. har stigande andel elbilar och laddhybrider och förändringen går snabbt. En ökad elektrifiering är en viktig pusselbit för att nå utsläppsmålet för transportsektorn 2030. Om utbetalningarna för klimatbonusbilar överstiger intäkterna innebär det dock att inköp av nya lätta fordon subventioneras totalt sett. En viktig utgångspunkt är därför att bonus–malus-systemet är självfinansierat och därigenom inte belastar de offentliga finanserna. För att upprätthålla miljöstyrningen och för att intäkterna från malus ska täcka kostnaderna för bonus kommer systemet återkommande att behöva anpassas vartefter teknikutvecklingen fortskrider. Att intäkterna från malus ska täcka kostnaderna för bonus är även viktigt med hänsyn till svårigheterna att prognostisera miljöbils- Bonus–malus-systemet kommer löpande analyseras och Prop. 2020/21:68 systemet vid behov justeras för att behålla en ändamålsenlig 4.2Aviserade ändringar i bonus–malus-systemet Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 13.26 s. 382–383) aviserat att bonus–malus-systemet ska förstärkas och förenklas . Förslaget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. I syfte att förstärka miljöstyrningen och finansieringen av systemet föreslås skärpningar av den förhöjda fordonsskatten för nya lätta bensin- och dieselfordon. För att förstärka systemet och öka incitamenten att köpa nollemissionsfordon har även ändringar i bonus aviserats. Förslagen i denna proposition är en del av en översyn. Översynen bedöms emellertid inte färdigställd i och med denna proposition, utan avses fortsätta parallellt med regeringens satsningar på förnybara drivmedel. De aviserade ändringarna av bonus behandlas inte i denna proposition utan kommer att införas i förordningen (2017:1334) om klimatbonusbilar. Regeringen aviserade vid införandet av bonus–malus-systemet att systemet behövde utvärderas i ett tidigt skede i syfte att följa upp både systemets offentligfinansiella effekter och miljöstyrning. har bonus–malus-systemet varit på plats och övergången från den gamla mätmetoden NEDC till den nya mätmetoden WLTP i beskattningen av nya fordon har genomförts. Systemets funktion har också följts upp och utvärderats i bl.a. specialstudie (KI 2019:22) som svarar väl mot den ursprungliga intentionen att utvärdera systemet i ett tidigt skede. De aviserade förändringarna bedöms både förstärka miljöstyrningen och bidra till att intäkterna överstiger kostnaderna. Eventuella förändringar av bonus–malus-systemet bör ske med god framförhållning. Bonus–malus-systemet kommer även fortsatt löpande analyseras och systemet vid behov justeras, bl.a. för en effektiv miljöstyrning. I budgetpropositionen aviserade regeringen att den avser återkomma om förändringar i systemet i budgetpropositionen . Förstärkt och förenklad miljöstyrning i Regeringens förslag: För bensin- och dieseldrivna lätta fordon ska koldioxidbeloppet från det att fordonet blir skattepliktigt vara summan av – per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver och upp till och med 130 – per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Energigas , , , M , , , Kommuner och Regioner (SKR), Trafikanalys, , Transportstyrelsen och 2030-sekretariatet är positiva till förslaget eller har inga synpunkter. (VTI) har inga synpunkter på de föreslagna ändringarna av koldioxidbeloppet, men är negativa till systemet som sådant. Maskinentreprenörerna menar att självfinansieringen innebär att för att finansiera eldrivna bonusbilar måste bilar eller lätta lastbilar med höga koldioxidutsläpp säljas och beskattas. reformen i grunden, men ser ett problem med intäktsneutraliteten när fler och fler bilar omfattas av bonus och malus därför måste höjas. ifrågasätter bonus–malus-systemets effektivitet. använda överskottet som nuvarande beskattning av vägtrafiken ger till att Bil , och är positiva till att bonus–malus-systemet löpande förstärks och förenklas för att på ett effektivt sätt bidra till att sänka koldioxidutsläppen och styra mot en fossilfri transportsektor. De tillstyrker förslaget att sänka gränserna för malus från per kilometer och från 95 till per kilometer, men avstyrker förslaget att höja malus. Företagarna anser att bonus–malus-systemet är en bra modell i grunden, men anser bl.a. att vissa branscher drabbas särskilt hårt av förslagen. Energigas , Bil och vill att malus ska fördelas över fler än . Bil , Företagarna, Transportföretagen anser att lätta lastbilar missgynnas då transportnyttan inte beaktas i bonus–malus-systemet och vill att detta åtgärdas. och Svensk Camping vill att husbilar undantas från bonus–malus-systemet eller ges en lägre fordonsskatt som tar hänsyn till husbilens särart som fritidsfordon. Transportstyrelsen anser att man i konsekvensutredningen i större utsträckning behöver utreda hur företag och ägare av lätta lastbilar och husbilar påverkas av förslaget. anser att det vore önskvärt att ytterligare belysa att det finns betydligt färre bonusalternativ för köpare av lätta lastbilar än för köpare av personfordon. Bil , Drivkraft , LO, M , och anser att alla bilar som körs på biodrivmedel, även HVO100, bör få den lägre fordonsskatt så som gas- och har . Transportstyrelsen anser att etanolbilar gynnas av förslaget jämfört med bilar som kan drivas med HVO, vilket ger en snedvridande styreffekt. Ett flertal remissinstanser, bl.a. Bil , Energigas , Företagarna, , , , och , menar att styrmedel som berör personbilar ska behandlas samlat och har valt att lämna synpunkter på behovet av övergripande analyser och på andra styrmedel så som reduktionsplikt, förmånsbeskattning och koldioxidbeskattning. De har även betonat att frågor om bonus och malus bör behandlas tillsammans, varav vissa även har lämnat synpunkter som gäller bonus. Skälen för regeringens förslag: För att nå målet att minska växthusgasutsläppen från inrikes transporter till 2030 jämfört med och att nå noll nettoutsläpp av växthusgaser , behöver omställningen till en fossiloberoende fordonsflotta påskyndas. Reduktionsplikten och koldioxidskatten är centrala styrmedel för att nå dessa mål. Bonus–malus-systemet är ett komplement till dessa och syftar till att öka andelen miljöanpassade lätta fordon i nybilsförsäljningen. En grundläggande princip i bonus–malus-systemet är att intäkterna ska täcka kostnaderna. Att systemet är självfinansierat och därigenom inte belastar de offentliga finanserna är en viktig utgångspunkt. Ett underskott i systemet innebär en nettosubventionering av nybilsköp. Andelen laddbara bilar i nybilsförsäljningen ökar just nu snabbt vilket är positivt för omställningen av fordonsflottan, men också en indikation på att den tekniska utvecklingen går framåt och att laddbara fordon blir mer konkurrenskraftiga. Av dessa skäl behöver bonus–malus-systemet kontinuerligt analyseras och anpassas bl.a. för en effektiv miljöstyrning och för att öka andelen miljöanpassade lätta fordon i nybilsförsäljningen i takt med den tekniska utvecklingen. De föreslagna ändringarna ingår i den gröna skatteväxlingen, som innebär att höjda miljöskatter växlas mot sänkt skatt på jobb och företagande. Ett flertal remissinstanser önskar en översyn av bonus–malus-systemets effektivitet och även en samlad översyn av alla styrmedel som berör personbilar däribland reduktionsplikt, förmånsbeskattning och koldioxidbeskattning. Även behovet av utbyggnad av laddinfrastruktur i hela landet lyfts fram. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera hur en utfasning av fossila drivmedel kan ske på ett systematiskt och samhällsekonomiskt effektivt sätt (dir. 2019:106). Regeringen behandlar dessa frågor i andra sammanhang, men det här lagstiftningsärendet gäller enbart ändringar av koldioxidbeloppet inom bonus–malus-systemet. När det gäller promemorians förslag att koldioxidbeloppet ska höjas har en stor andel remissinstanser inte haft några synpunkter eller förhållit sig positiva. Regeringen aviserade också vid införandet av bonus–malus-systemet att systemet behövde ses över och utvärderas i ett tidigt skede. denna proposition är en del av en tidig översyn. emellertid inte färdigställd i och med denna proposition, utan avses fortsätta parallellt med regeringens satsningar på förnybara drivmedel. Regeringen avser att återkomma om förändringar i systemet i Flera remissinstanser, däribland Bil , och anser att fordon som kan drivas på HVO100 bör omfattas att vissa fordonstyper, t.ex. husbilar och lätta lastbilar, bör undantas från bonus–malus-systemet eller att tiden som det förhöjda koldioxidbeloppet tas ut ska förlängas och spridas ut på fler år. Generellt verkande styrmedel, såsom koldioxid- och energiskatterna på drivmedel som sätter ett pris på koldioxidutsläpp respektive energianvändning, utgör viktiga delar i svensk klimatpolitik. generella ekonomiska styrmedel är teknikneutrala, följer principen om att förorenaren ska betala och bidrar till att klimat- och miljömålen nås på ett Bonus–malus-systemet är ett komplement som syftar till att påverka nybilsinköpen. Regeringen ser det därför som naturligt att alla nyköpta bilar ska omfattas. Systemet avser ge en tydlig signaleffekt och styra mot val av fordonsteknik som inte bidrar till koldioxidutsläpp eller ger låga koldioxidutsläpp. Att det förhöjda koldioxidbeloppet skulle tas ut grundades vid systemets införande i huvudsak på att nybilsköpare ofta byter bil efter tre år, att tjänstebilar och leasingavtal byts ut respektive löper samt att styreffekten för dem som införskaffar en ny bil vad gäller att välja bil med lägre koldioxidutsläpp blir större för en högre fordonsskatt än samma sammanlagda fordonsskatt utspridd under fler år. Regeringen bedömer att dessa överväganden fortsatt är välgrundade och att det inte finns skäl för att förlänga tiden för uttag av det förhöjda koldioxidbeloppet. För att förstärka miljöstyrningen och finansieringen av systemet bör Det föreslås därför att beloppen som ingår i beräkningen av det förhöjda koldioxidbeloppet höjs med . föreslås att den nedre gränsen för när det förhöjda koldioxidbeloppet tas ut ska sänkas från per kilometer och gränsen för när den högre nivån på det förhöjda koldioxidbeloppet tas ut ska sänkas från 140 till per kilometer. Detta innebär sammantaget för bensin- och dieseldrivna lätta fordon att koldioxidbeloppet från det att fordonet blir skattepliktigt ska vara summan av per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver t.o.m. och per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer Ändringarna föreslås gälla för personbilar, lätta bussar och lätta lastbilar som blir skattepliktiga fr.o.m. den dag då lagändringen träder i kraft. 4 och därefter gäller fortfarande att koldioxidbeloppet är per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver . För fordon som kan drivas med etanol eller annan gas än gasol tas inget förhöjt koldioxidbelopp ut vilket innebär att dessa fordon de är i trafik har ett koldioxidbelopp på 11 Prop. 2020/per gram koldioxid som fordonet vid blandad körning släpper ut per kilometer utöver . För dieselfordon som omfattas av förslaget kommer i enlighet med 2 kap. 7 och 10 §§ VSL bränsletillägg att tillämpas även , precis så som gäller för de fordon som omfattas av bonus–malus-systemet. Förslaget medför ändring i 2 kap. 9 a § vägtrafikskattelagen. Regeringens förslag: Ändringarna ska träda i kraft . Äldre bestämmelser gäller fortfarande för fordonsskatt som avser tid För fordon som blivit skattepliktiga före ikraftträdandet gäller äldre bestämmelser vid bestämmande av fordonsskatt. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Skälen för regeringens förslag: Som regeringen aviserat i budgetpropositionen så bör bonus–malus-systemet för lätta fordon förstärkas och förenklas . Med hänsyn till den tid som behövs för systemanpassningar för uttag av fordonsskatt bedöms att ändringarna bör träda i kraft . Vid bestämmandet av fordonsskatt som avser tid innan ändringarna träder i kraft ska äldre bestämmelser gälla. För fordon som har blivit skattepliktiga före den gäller den äldre lydelsen av 2 kap. 9 a § vägtrafikskattelagen. Det innebär att för dessa fordon ska fordonskatt, även efter att de nya högre koldioxidbeloppen har trätt i kraft, fortsatt bestämmas enligt de gällande lägre koldioxidbeloppen. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet om förändringar i malus för lätta fordon och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. finner att konsekvensutredningen sammantaget uppfyller kraven i 6 och 7 §§ i förordningen. Redovisningen av berörda företag utifrån antal och storlek samt beskrivningen av företagens administrativa kostnader bedöms dock bristfällig. 2020/21:68 Flera remissinstanser konstaterar att regeringen föreslagit eller aviserat flera andra förslag, bl.a. förändringar av klimatbonusen, som påverkar styrningen för lätta fordon och efterfrågar en samlad analys av förslagen. Denna proposition innehåller enbart förslag om förändrade fordonsskattebelopp för nya lätta fordon och det är därför detta som är konsekvensanalysens huvudsakliga fokus, även om andra förslag också omnämns. 7.1Förslagets syfte och alternativa lösningar Bonus–malus-systemet ska enligt januariavtalet och avisering i budgetpropositionen förstärkas och förenklas. För att förstärka miljöstyrningen och finansieringen av systemet bör malus höjas genom att beloppen som ingår i beräkningen av det förhöjda koldioxidbeloppet höjs med som gränserna för när det tas ut sänks från per kilometer respektive från per kilometer. Den föreslagna höjningen gäller enbart för lätta fordon som blir skattepliktiga eller . Detta eftersom syftet med förändringen är att förstärka styrningen vid inköpstillfället. innehåller även en överenskommelse om en kraftfull grön skatteväxling. Denna åtgärd utgör en del av finansieringen av den gröna skatteväxlingen. Nyregistreringen av laddbara fordon ökar snabbt och utvecklingen förväntas fortgå. har utvecklingen gått mot att en större andel av personbilarna väger mer vilket kan orsaka att utsläppen från nya bilar ökar. Behovet av att genom bonus–malus- systemet styra mot ökad andel miljöanpassade bilar och därigenom bidra till att nå klimatmålen för transportsektorn kvarstår, men systemet behöver justeras i takt med utvecklingen av nybilsförsäljningen. Slutligen är det viktigt att bonus–malus-systemet i sin helhet inte innebär en kostnad för staten. Isyfte att förstärka bonus–malus-systemet kan flera typer av höjningar av den förhöjda fordonskatten övervägas. En alternativ utformning hade varit att låta även befintliga fordon inom bonus–malus-systemet omfattas av höjningen av koldioxidbeloppet. Eftersom bonus–malus-systemet syftar till att påverka nybilsköparen bedöms dock inte en sådan åtgärd träffsäker i att ytterligare förstärka denna miljöstyrning. Flera remissinstanser har lyft ytterligare alternativa utformningar. Några exempel är att förlänga tiden för malus, att enbart förändra gränsen för när förhöjt koldioxidbelopp tas ut men inte beloppen per gram samt att helt skrota systemet. De föreslagna förändringarna i fordonsbeskattningen bidrar förutom till en förstärkt miljöstyrning även till finansiering av systemet.