prop · H70393 · 2020-03-09 00:00:00 — I granskningen av beredskapen för kärnkraftsolyckor bedömde att ansvariga myndigheters operativa förmåga att hantera de långsiktiga konsekvenserna efter en kärnkraftsolycka var mycket bristfällig. Bristerna bestod framför allt av att det inte fanns saneringsplaner, att det rådde oklara förhållanden i organisation och ansvar samt i fråga om vilka metoder som skulle användas för att sanera.169 kan nu konstatera att saneringsplaner finns framtagna hos samtliga länsstyrelser i kärnkraftlänen.170 1654 kap. 6–8 §§ lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. 1664 kap. 8 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. Detta avsnitt avhandlar inte sanering av enskilda människor för att avlägsna yttre kontaminering på kläder eller hud, så kallad personsanering. 167MSB, faktagranskning av , . 168Länsstyrelsen i län, Saneringsplan efter kärnteknisk olycka i län 2011–2015, 2011, s. 23. 169Riksrevisionen, Beredskapen för kärnkraftsolyckor, 2007. 170Länsstyrelsen i län, Kärnenergiberedskapsplan, 2015; i län, Saneringsplan efter kärnteknisk olycka i län 2011–2015, 2011; i , Saneringsplan för olycka vid kärnteknisk olycka, 2016. OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA Samtliga länsstyrelser har även utbildade saneringsledare som deltar i övningar och utbildningar inom respektive länsstyrelses krisorganisation.171 Trots dessa förbättringar kvarstår fortfarande allvarliga brister när det gäller förberedelser för sanering. Det saknas en nationell strategi för sanering, vilket länsstyrelserna i kärnkraftslänen efterlyser. En av länsstyrelserna uppger att det även saknas en dialog om sanering och ett ramverk motsvarande den beredskapsorganisation som finns för den akuta fasen av en kärnteknisk olycka.172 Det pågår ett arbete med att ta fram en ny som ska ersätta den handbok som togs fram 2007. uppger dock att handboken endast kommer att ge fördjupad kunskap i saneringsmetoder, inte lösa den strategiska nivån eller komplexiteten med avfallshantering efter sanering.173 Andra brister uppges vara begränsad tillgång till utrustning för strålningsmätning och personlig skyddsutrustning, samt ett eventuellt delat ansvarsförhållande i saneringsarbetet.174 Endast en av länsstyrelserna i kärnkraftslänen uppger att den har tagit fram sin saneringsplan i samarbete med kommuner och sektorsansvariga myndigheter.175 En annan länsstyrelse uppger att deras saneringsplan tagits fram i samband med det utvecklingsarbete som bedrevs efter övningen SAMÖ KKÖ 2011, och att deltagande aktörer i övningen har bidragit till saneringsplanens innehåll direkt och indirekt.176 En tredje länsstyrelse uppger att deras saneringsplan har varit på remiss hos ett flertal lokala, regionala och nationella aktörer.177 Ingen av länsstyrelserna i kärnkraftslänen har ingått avtal eller överenskommelser med kommuner eller företag som har resurser för sanering vid ett radioaktivt nedfall. Skäl som uppges är att behovet av saneringsresurser kommer att variera beroende på kontaminationens spridning, omfattning och koncentration, och att förberedda avtal därmed varken skulle vara rationella eller Länsstyrelserna uppger att sanering är komplext och resurskrävande. Det är svårt att veta på förhand vilka åtgärder som kan behöva vidtas, vilket också innebär att det är svårt att öva.179 Vid en kärnteknisk olycka skulle haverifiltrets 171Svar på kompletterande frågor från Länsstyrelserna i , och . 172Länsstyrelsen i län, skriftligt svar på scenarioutskick, . 174Länsstyrelsen i län, svar på kompletterande frågor, . 175Länsstyrelsen i län, svar på uppföljande frågor, . 176Länsstyrelsen i län, svar på uppföljande frågor, . 177Länsstyrelsen i , svar på uppföljande frågor, . 178Svar på uppföljande frågor från länsstyrelserna i , och län . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN funktionalitet180 vara avgörande för behovet av saneringsorganisationens utformning och storlek, och det kan därför inte anses vara rimligt att kontinuerligt utbilda och öva samtlig personal vid länsstyrelserna.181 till och med har endast en saneringsspecifik övning genomförts.182 Övningen (SANEX 2017) genomfördes i län 2017, och var en seminarieövning där personal från länsstyrelserna i kärnkraftslänen samt ett stort antal andra aktörer deltog.183 Enligt länsstyrelsernas saneringsplaner är tidsaspekten ofta viktig. i miljöer uppges sanering behöva påbörjas snart efter att nedfallet har upphört, för att de radioaktiva ämnen som faller till marken inte ska bita sig fast på hårda ytor såsom asfalt, betong och husfasader.184 Eftersom samtliga granskade myndigheter uppger att räddningstjänst vid en kärnteknisk olycka med omfattande utsläpp av radioaktiva ämnen skulle behöva pågå uppstår frågan om sanering skulle behöva inledas som räddningstjänst fortfarande pågår. Av den nationella beredskapsplanen för hanteringen av en kärnteknisk olycka, som förvaltas gemensamt av MSB, SSM samt länsstyrelserna i , , , och , framgår att räddningstjänst och sanering kan ske parallellt och att räddningsledarens mandat avgränsas till räddningsinsatser medan saneringsledarens mandat avgränsas till sanering.185 Detta anges även i en av länsstyrelsernas saneringsplan.186 SSM menar dock att sanering efter utsläpp av radioaktiva ämnen i samband med en kärnkraftsolycka ur strålskyddssynpunkt ska betraktas som planerad verksamhet med joniserande strålning, vilket kräver tillstånd från SSM. Det enda undantaget är sanering som vidtas med hänvisning till att det krävs med anledning av räddningstjänst,187 vilket i sin tur ställer krav på att behov av brådskande åtgärder föreligger.188 Skälet till att författningarna är utformade på detta sätt uppges vara att skydda arbetstagare som utför icke-brådskande sanering i samma grad som arbetstagare i övrig verksamhet med joniserande strålning. 180Haverifiltren som finns installerade vid alla tre kärnkraftverk ska kunna minska det radioaktiva utsläppet vid ett reaktorhaveri . Källa: SSM, ”Så här fungerar haverifiltret”, hämtad . 181Länsstyrelsen i , svar på kompletterande frågor, . 182Länsstyrelserna i , och , svar på kompletterande frågor, , respektive . 183Länsstyrelsen i län, svar på kompletterande frågor, . 184Länsstyrelsen i län, Kärnenergiberedskapsplan, 2015, s. 51; i län, Saneringsplan efter kärnteknisk olycka i län 2011–2015, 2011, s. 23 samt bilaga 1 till denna; i , Saneringsplan för olycka vid kärnteknisk olycka, 2016, s. 23–24. 185MSB, Nationell beredskapsplan för hanteringen av en kärnteknisk olycka, 2015, s. 26. 186Länsstyrelsen i , Saneringsplan för olycka vid kärnteknisk anläggning, 2016, s. 13. 187SSM, faktagranskning av , . 188Enligt 1 kap. 2 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor. OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA Den enda brådskande saneringsåtgärd som SSM har identifierat är organiserad personsanering för mycket stora utsläpp under förutsättning att utrymning ut till inte hinner genomföras före utsläppet.189 Alla andra fall av sanering efter en kärnkraftsolycka bedömer SSM därmed som icke-brådskande, vilket i sin tur betyder att de bör ske efter att räddningstjänst har avslutats. I översynen av beredskapszoner menar SSM att sanering troligen kan bli aktuell först efter att den radiologiska nödsituationen, och därmed räddningstjänst, avslutats.190 Det råder alltså delade meningar om när sanering efter en kärnteknisk olycka bör ske. konstaterar att det saknas en nationell saneringsstrategi, regelbundna övningar och andra förberedelser för sanering efter en kärnteknisk olycka. I granskningen har det även framkommit att länsstyrelsernas saneringsplaner inte överensstämmer med SSM:s uppfattning om hur snart efter en kärnteknisk olycka som sanering bör genomföras, och drar av detta slutsatsen att det råder oklarhet i denna fråga. Sammantaget bedömer att de granskade myndigheterna inte har vidtagit de åtgärder som behövs för att hantera de långsiktiga konsekvenserna av en sådan olycka. anser att sanering måste övas för att kunskap och kompetens ska kunna byggas upp och för att saneringsplaner ska kunna återge en eventuell hantering av radioaktiva nedfall på ett realistiskt sätt samt för att reda ut oklarheter. bedömer vidare att bristerna i förberedelsearbetet för sanering äventyrar en effektiv hantering av de långsiktiga konsekvenserna av en kärnteknisk olycka. 189SSM, faktagranskning av , . 190SSM, 2017:27 Översyn av beredskapszoner, 2017, s. 67. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN 4 Slutsatser och rekommendationer har granskat om regeringens och ansvariga myndigheters arbete med säkerheten i anslutning till kärnteknisk verksamhet sker på ett tillfredsställande sätt. Granskningen har avsett såväl arbetet med att säkerställa att kärntekniska olyckor inte inträffar som beredskapen att hantera sådana händelser om de ändå skulle inträffa, både i ett akut skede och i ett långsiktigt och återställande arbete. kan konstatera att säkerhetsarbetet till stora delar bedrivs på ett ändamålsenligt sätt. Inte desto mindre finns det väsentliga delar av arbetet som inte kan bedömas som tillfredsställande. samlade bedömning är därmed att statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor inte kan bedömas som helt tillfredsställande. Detta innebär att det kan bli svårt att bereda människors liv och hälsa samt egendom och miljö i ett tillfredsställande och likvärdigt skydd om en kärnteknisk olycka trots allt skulle inträffa, och att det även kan bli svårt att värna samhällets funktionalitet. •Riksrevisionen bedömer beträffande det förebyggande arbetet att SSM:s tillsyn av de kärntekniska anläggningarna är bristfällig när det gäller fysiskt skydd, informationssäkerhet och personalsäkerhet, och att statens resurser för att ingripa vid antagonistiska angrepp varierar. •När det gäller att utveckla och förbättra beredskapen för att hantera konsekvenserna av en kärnteknisk olycka försämras möjligheterna till det av att samarbetet mellan MSB, SSM och länsstyrelserna i kärnkraftslänen inte fungerar väl, samt av att MSB:s tillsyn av länsstyrelserna sker sällan och tillför lite till länsstyrelsernas verksamhet. •Riksrevisionen bedömer att såväl regeringen som de granskade myndigheterna i den akuta fasen i hanteringen av en kärnteknisk olycka har en i stora delar god beredskap för att aktivera och bemanna sina krisorganisationer, och att de i stor utsträckning har rutiner och arbetssätt samt praktiska förutsättningar för att lösa sina uppgifter. •Problem med uthålligheten kan visserligen uppstå hos flera av de granskade myndigheterna, men det är svårt att med en rimlig resurstilldelning ha en uthållighet över för en så extrem händelse som en kärnteknisk olycka. •När det gäller den långsiktiga hanteringen av en kärnteknisk olycka finns ett flertal allvarliga brister i fråga om sanering, något som konstaterade . OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA som kärnkraft varit i bruk har det hänt två mycket allvarliga kärntekniska olyckor: i Tjernobyl och 2011. har undersökt orsaker och konsekvenser av dessa olyckor och kunnat dra ett antal lärdomar. Det handlar bland annat om att det är viktigt att det finns ett system för att hantera olyckor som inbegriper tydligt definierade roller och ansvar, och att dessa regelbundet blir samövade. Det handlar också om att det behöver finnas en förberedd nationell strategi för vilka åtgärder som ska vidtas för att återställa kontaminerad miljö, så att de drabbade delarna av samhället kan återhämta sig på bästa sätt. Ytterligare en slutsats från olyckan i med relevans för denna granskning är att det behöver finnas en organisation som tillser att åtgärder som vidtas vid en kärnteknisk olycka gör större nytta än skada, och att det behövs ett heltäckande förhållningssätt för att uppnå denna balans. I en svensk kontext tolkar detta som att det måste finnas en stark koppling mellan den generella krisberedskapen och kärnenergiberedskapen, vilket belyser vikten av att MSB:s, SSM:s och länsstyrelsernas samarbete fungerar väl. Det bör stå utom allt tvivel att dessa lärdomar är angelägna för att tillägna sig, och se till att omsätta i praktiken. bedömer dock att staten inte har gjort det fullt ut, eftersom denna granskning har visat på flera brister i förutsättningar, tillsyn och stöd samt beredskapen för att sanera efter radioaktiva nedfall. Granskningens huvudsakliga slutsatser utvecklas i det följande. Regeringen har inte fullt ut skapat tillräckliga förutsättningar bedömer att regeringen inte fullt ut har skapat tillräckliga förutsättningar för säkerhetsarbetet när det gäller kärnteknisk verksamhet. Ansvarsfördelningen mellan MSB och SSM är delvis otydlig. Den otydliga ansvarsfördelningen får negativa konsekvenser för länsstyrelserna, som har en huvudroll vid hanteringen av den akuta fasen av en kärnteknisk olycka genom att leda den statliga räddningstjänsten och som behöver stöd från båda dessa myndigheter. En annan konsekvens som delvis hänger samman med den otydliga ansvarsfördelningen mellan MSB och SSM är att samordningen, som ska underlätta arbetet med beredskapen för kärntekniska olyckor, inte heller fungerar som avsett. Detta har bidragit till dröjsmål i utvecklingsarbetet och äventyrar därför utvecklingen av en robust beredskap. ser positivt på att myndigheterna nu har inlett en dialog om hur myndigheternas instruktioner ska tolkas. För att långsiktigt säkerställa en tydlig ansvarsfördelning bedömer dock att denna lämpligen bör klargöras genom ändring EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN Det finns även andra iakttagelser som rör förutsättningar för myndigheterna. En av dessa är att regeringens uppdrag till SSM att utlokalisera delar av myndigheten från till , och SSM:s genomförande av detta uppdrag, har bidragit till avbrott och ytterligare förseningar i tillsynen hos tillståndshavarna. En annan är att systemet med så kallade stödlän för kärnenergiberedskap saknar ett tydligt syfte. De granskade myndigheterna anser vidare att de rättsliga förutsättningarna för deras hantering av jodtabletter saknas, vilket kan få negativa konsekvenser för framtida tillgång hos befolkningen. Regeringen har förberett sin egen roll väl När det gäller regeringens egen roll vid en kärnteknisk olycka finns numera en krishanteringsorganisation som är dimensionerad för att kunna klara av att hantera en kris som medför svåra påfrestningar . Det finns även rutiner och arbetssätt för informationsspridning och samordningsforum som möjliggör effektiv krishantering samt i huvudsak ändamålsenlig infrastruktur. Det är en påtaglig förbättring jämfört med hur läget var vid förra granskning av beredskapen för kärntekniska olyckor 2007. För lite tillsyn och stöd MSB utövar tillsyn över länsstyrelserna och lämnar stöd till dessa, och SSM utövar tillsyn över tillståndshavarna och lämnar också stöd till länsstyrelserna. Länsstyrelserna anser att MSB:s stöd varierar, medan SSM:s stöd har förbättrats till en god nivå. När det gäller MSB:s tillsyn av länsstyrelsernas beredskap för kärntekniska olyckor, uppger länsstyrelserna att denna varken sker tillräckligt ofta eller följs upp på ett adekvat sätt. När det gäller SSM:s tillsyn av fysiskt skydd, informationssäkerhet och personalsäkerhet vid de kärntekniska anläggningarna, sker inte denna med tillräcklig frekvens. Detta, i kombination med att samverkan inom beredskapen för kärntekniska olyckor inte fungerar på ett ändamålsenligt sätt, riskerar dels att försvåra utvecklingen av en god beredskap, dels att tillsynsmyndigheterna inte får tillräcklig insyn i den granskade verksamheten. Myndigheterna har inte förberett allt Länsstyrelserna i kärnkraftslänen, MSB och SSM är väl dimensionerade för att klara att hantera en kärnteknisk olycka, men problem med uthållighet kan uppstå. är det utifrån ett resurs- och riskperspektiv svårt att undvika bristande uthållighet vid en utdragen hantering av en kärnteknisk olycka. ett antagonistiskt angrepp mot en kärnteknisk anläggning varierar förutsättningarna för att bemöta detta, eftersom Polisens resurser för särskilda insatser varierar över landet. Om en kärnteknisk olycka skulle leda till kontaminering av stora områden utanför den kärntekniska anläggningen, skulle saneringen av dessa försvåras av att det saknas en nationell strategi för sanering OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA och att endast en saneringsövning ägt rum . Dessutom råder oklarhet mellan de granskade myndigheterna om när sanering bör genomföras. Mot bakgrund av dessa slutsatser lämnar följande rekommendationer till regeringen och de ansvariga myndigheterna. •Klargör ansvarsfördelningen mellan MSB och SSM när det gäller att samordna beredskapsåtgärder. Det bör lämpligen ske genom ändring i myndighetsinstruktion. •Ge MSB i uppdrag att i samverkan med övriga berörda aktörer utarbeta en nationell strategi för sanering efter en kärnteknisk olycka. •Säkerställ att det finns rättsliga förutsättningar för fortsatt hantering av jodtabletter. •Stärk tillsynen över länsstyrelserna och förstärk återkopplingen. •Öka tillsynen av fysiskt skydd, informationssäkerhet och personalsäkerhet. Till MSB, SSM samt länsstyrelserna i , och •Samöva sanering regelbundet inom ramen för befintlig övningsverksamhet inom kärnenergiberedskapen. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN SOU 2018:82: Kompletteringar till den nya säkerhetsskyddslagen. 2007/08:92 Stärkt krisberedskap – för säkerhets skull, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292. 2008/09:140 Ett användbart försvar, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292. 2009/10:172, Kärnkraftverken – förutsättningar för generationsskifte, bet. 2009/10:NU26, rskr. 2009/10:359. Uppdrag att genomföra en översyn av förmågan att skydda kärntekniska anläggningar och transporter av kärnämnen mot antagonistiska hot, Regeringsbeslut 41, M2010/3091/Mk, . Uppdrag om översyn av beredskapszoner, Regeringsbeslut I:7, M2015/03597/Ke. Uppdrag till om lokalisering av viss verksamhet, Regeringsbeslut I:11, M2017/02087/Ke, . Regleringsbrev för avseende Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Regeringsbeslut I:35, Ju2018/05301/SSK (delvis), Ju2018/01238/SSK, . , INSAG-7 The Chernobyl Accident: Updating of INSAG-1, 1992. , The Daiichi Accident, Report by the Director General, 2015. , Beredskapen för kärnkraftsolyckor (RiR 2007:4), 2007. , kärnkraftstillsyn (RiR 2017:17), 2017. SSM, Översyn av tillståndshavarnas och samhällets förmåga att skydda kärntekniska anläggningar och transporter av kärnämnen mot antagonistiska hot, SSM 2010–2632, 2012. SSM, 2017:27 Översyn av beredskapszoner, 2017. OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA SSM, risk- och sårbarhetsanalys 2018, dnr. SSM2018-3446, 2018. SSM, Angående utredningen om hälso- och sjukvårdens beredskap och förmåga inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap, SSM2018-6065, 2018. SSM, Slutrapport till regeringen avseende lokalisering av viss verksamhet, SSM2017-4033, 2019. i län, geografiska områdesansvar – Vägledning för utövande, dnr. 7701–17, 2019. Säkerhetspolisen, 2018, , 2019. MSB, Nationell beredskapsplan för hanteringen av en kärnteknisk olycka, 2015. MSB, Den svenska beredskapen för radiologiska och nukleära olyckor – HPRN, dnr. 2014–552, 2015. SSM, skriftlig sammanställning av medarbetare som deltagit iutbildningsprogram ”Kompetent tillsyn”, . i län, Kärnenergiberedskapsplan, dnr. 452-3788-15, 2015. län, Utbildnings- och övningsplan Krisberedskap, Kärnkraft, Civilt försvar samt säkerhetsskydd 2019, 455-6145-2018, 2019. i län, Saneringsplan efter kärnteknisk olycka i län 2011–2015, dnr. 452-196-11, 2011. i län, Strategier för kommunikation i kris - sex anpassningar för i län, dnr. 457-7784-14, 2014. i län, Beredskapsprogram för räddningstjänst vid kärnteknisk olycka i län, dnr. 452-6935-16, 2017. i län, Utbildningsplan och Övningsplan krisorganisation, 2019. i , Saneringsplan för olycka vid kärnteknisk olycka, dnr. 459-7939-15, 2016. i , Plan för olycka vid kärnteknisk anläggning, dnr. 452-3313-2018, 2017. i , skriftligt dokument över utbildning och övning av personal, 452-6970-18, 2019. EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN i , Kriskommunikationsplan för iVästmanlands län, dnr. 452-2826-2015, 2015. i , Program för räddningstjänst rörande kärnteknisk olycka och sanering i , dnr. 452-3754-2018, 2018. Lag (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Lag (2003:778) om skydd mot olyckor. Hälso- och sjukvårdslag (2017:30). Strålskyddslag (2018:396). Strålskyddsförordning (2018:506). Säkerhetsskyddsförordning (2018:658). Förordning (1996:1515) med instruktion för . Förordning (2003:789) om skydd mot olyckor. Förordning (2008:452) med instruktion för . Förordning (2008:463) om vissa avgifter till . Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Förordning (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps föreskrifter om information vid nödsituationer där det finns risk för strålning, MSBFS 2017:3. föreskrifter om grundläggande bestämmelser för tillståndspliktig verksamhet med joniserande strålning, SSMFS 2018:1. Rådets direktiv (2013/59/Euratom), EUT L 13, , om fastställande av grundläggande säkerhetsnormer för skydd mot de faror som uppstår till följd av exponering för joniserande strålning, och om upphävande av direktiven /618/Euratom, 90/641/Euratom, 96/29/Euratom, 97/43/Euratom och 2003/122/Euratom. OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA Internationella konventioner och standarder , Convention on of a Nuclear Accident, IAEA-INFCIRC/335,1986. Konvention om tidig information vid en kärnenergiolycka (SÖ 1987:3). , Convention on Assistance in the Case of a Nuclear Accident or Radiological Emergency, IAEA-INFCIRC/336, 1986. Konvention om bistånd i händelse av kärnteknisk olycka eller ett nödläge med radioaktiva ämnen (SÖ 1992:81). , Convention on Nuclear Safety, IAEA-INFCIRC/449, 1994. Konvention om kärnsäkerhet, (SÖ 1995:71). , Safety Standards: Preparedness and Response for a Nuclear or Radiological Emergency, General . GSR Part 7, –105715–0, 2015. , ”International Nuclear and Radiological Event Scale ()”, event-scale, hämtad . , ”krishantering”, krishantering/, hämtad . MSB, ”Samhällets beredskap vid kärntekniska olyckor”, olyckor/samhallets-beredskap, hämtad . SSM, “INES-skalan”, stralning/ines-skalan/, hämtad SSM, ”Vi bedriver tillsyn över kärntekniska anläggningar”, sakerhetsarbete/vi-bedriver-tillsyn-over-karntekniska-anlaggningar/, hämtad . SSM, ”Så här fungerar haverifiltret”, karnkraftverk/tillbud-och-haverier/sa-har-fungerar-haverifiltret/, hämtad . EN GRA N SKN I N GSRA PPO RT FRÅ N R IKS REV I EN , Riktlinjer för krishanteringsförmåga, dnr. Ju2015/05678/RK KH, 2015. , Vägledning för departementens krishanteringsförmåga, dnr. Ju2015/05681/RK KH, 2015. , Riktlinjer för utbildning och övning i krishantering, dnr. Ju2015/05679/RK KH, 2015. , Vägledning för utbildning och övning i krishantering, dnr. Ju2015/05682/RK KH, 2015. , Plan för utbildning och övning för regeringen och politisk ledning i i krishantering –2018, dnr. Ju2016/04199/RK KH, 2016. , Genomförda övningar och utbildningar för regeringen och politisk ledning i i krishantering 2016, Ju2016/04198/RK KH, 2016. , faktagranskning av , . MSB, faktagranskning av . MSB, MSB:s operativa uppdrag, PPT-presentation från MSB, . SSM, svar på frågor kring standarder, . SSM, underlag angående genomförd tillsyn inom fysiskt skydd och informationssäkerhet från SSM, . SSM, Svar till angående scenario – Haveri i , dnr. SSM, faktagranskning av , . SSM, faktagranskning av , . SSM, Svar på frågor om tillsyn inom nukleärt säkerhetsskydd, dnr. i län, svar på uppföljande frågor, 452-4566-19, . i län, svar på kompletterande frågor, dnr. i län, svar på faktagranskning av , . OM DET VÄ R ST A SKULLE HÄ N DA i län, skriftligt svar på scenarioutskick, . i län, svar på uppföljande frågor, dnr. i län, svar på kompletterande frågor, dnr. i län, svar på faktagranskning av , dnr. i län, skriftligt svar på scenarioutskick, dnr. i , svar på uppföljande frågor, dnr. i , svar på kompletterande frågor, dnr.