prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — Posten kan variera mycket på grund av skuldernas kortfristiga karaktär. Not 50 Övriga kortfristiga skulder Reglering av skatter till andra sektorer Skatt till kommuner och landsting och fastighetsavgift Summa reglering till andra sektorer Övriga skulder minskade med till . Minskningen består bl.a. av en förändring av kontoöverskott på skattekonto hos på . En del av skuld för kontoöverskott på skattekonto utgörs av skattebetalares kompletteringsinbetalningar för att täcka den slutliga skatten, vilken avräknas först . En annan del är oreglerade skulder avseende överskjutande ingående mervärdesskatt eller andra återbetalningar som inte hunnit göras per balansdagen. Skulden för slutavräkning av fastighetsavgift och avgifter till trossamfund avseende uppgick vid slutet av 2019 till . gör slutavräkning andra året efter inkomståret. Då justeras de totala slutliga skattemedlen mot de preliminära medel som har betalat ut till sektorerna under inkomståret. Posten varierar mellan åren beroende på hur väl förskottsutbetalningarna stämmer med de slutliga skatterna. Motsvarande reglering av kommunalskatt till kommuner och landsting (regioner ) är en fordran på Netto att reglera med andra sektorer uppgår därmed till . Minskningen besår även av en minskad effekt av affärsdagsredovisning på . Vid affärsdagsredovisning uppstår en skuld när ett avtal om köp av värdepapper ingås, som sedan nollställs när betalningen görs. Det är normalt att det är stora fluktuationer i effekten av affärsdagsredovisningen. Motsvarande effekt förekommer på fordringssidan i samband med försäljning av värdepapper, se not 35 Övriga kortfristiga fordringar. skuld till premiepensionssystemet består huvudsakligen av inbetalda ålderspensionsavgifter som övergångsvis har placerats på konto i för finansiering av framtida pensioner. Medel för EU-avgiften består av medel som har satts in på konto i , men som ännu inte har rekvirerats av kommissionen och betalats från statens centralkonto i . Beloppet varierar beroende på EU- kommissionens aktuella likviditetsbehov. redovisar en skuld för innehållen skatt på pensionsförmåner. Skulderna hos består av innehållen skatt på sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, föräldrapenning m.fl. skattepliktiga socialförsäkringsförmåner. övriga skulder består främst av en skuld till apoteksaktörer avseende den läkemedelsförmån som har i uppdrag att förmedla till apoteksaktörer. Depositioner består bl.a. av indrivna medel hos och av hyror som privatpersoner deponerat hos länsstyrelserna i samband med tvist med fastighetsägare. Av Länsstyrelsernas depositioner finns hos i . depositioner är i huvudsak ställda säkerheter för kredittillstånd för tullärenden och liknande kontanta säkerheter i uppbördsverksamheten. Not 52 Förskott från uppdragsgivare och kunder Uppdragsgivare och kunder lämnar medel till myndigheter i förskott för finansiering av större projekt, t.ex. infrastrukturprojekt eller forsknings- och utvecklingsprojekt. Dessa projekt pågår och arbetet är ännu inte avslutat eller projektet slutavräknat. Myndigheterna redovisar medlen som förskott från uppdragsgivare och kunder. Förskott från kunder kan även avse förskott i samband med pågående försäljning. förskott består av handpenning från kommun vid försäljning av fastighet. svenska kraftnäts förskott består av avtal med kunder inom optoverksamheten, dvs. infrastruktur för tele- och datakommunikation. redovisar intäkten i takt med att tjänsten tillhandahålls. Not 53 Upplupna kostnader Upplupna kostnader i staten har till stor del med statsskuldsförvaltningen att göra, men redovisas i övrigt för tjänster som utförts och för varor som levererats men faktureras eller betalas först under nästkommande räkenskapsår. Upplupna kostnader består även av semester- och löneskulder, konsult- och revisionsarvoden m.m. som redovisas av de flesta myndigheter. upplupna kostnader är räntekostnader för upplåning i svenska kronor och utländsk valuta samt skuldskötselinstrument som kostnadsförts men ännu inte betalats ut. upplupna kostnader gäller till stor del upplupna kostnader för placering av barn och ensamkommande barn men även för skolkostnader och organiserad verksamhet, sjuk- och hälsovård samt schablonersättningar. Beloppet har minskat främst i fråga om ersättning för ensamkommande barn och för placering av barn, men den delen utgör fortfarande mer än , medan de övriga nämnda posterna sammanlagt uppgår till . Till detta kommer bl.a. olika ersättningar till invandrares etablering samt myndighetens semesterlöneskuld. största delposter under upplupna kostnader gäller markinlösen samt investeringar i väg och järnväg med vardera ca . Semesterlöneskuld och andra personalrelaterade kostnader utgör nära . svenska kraftnäts upplupna kostnader har minskat till . Det är främst upplupna kostnader för balans- och systemansvariga som har Upplupna utgifter för investeringar uppgår till . Not 54 Oförbrukade bidrag 1Därutöver finns ett inomstatligt oförbrukat bidrag hos Kammarkollegiet på som är hänförligt till public servicebolag. Oförbrukade inomstatliga bidrag, dvs. bidrag som myndigheter har fått från andra statliga myndigheter, elimineras i årsredovisningen för staten, men redovisas här som tilläggsinformation. Dessa bidrag har i de flesta fall redovisats mot anslag hos den givande myndigheten. De totala oförbrukade bidragen minskade marginellt med . De utomstatliga oförbrukade bidragen ökade något, medan inomstatliga oförbrukade bidrag har minskat med . Högskolesektorn står för av inomstatliga oförbrukade bidrag, vilket är i stort sett samma andel som föregående år. Det är vanligtvis fråga om forskningsmedel, ofta från , andra forskningsråd eller myndigheter med uppgift att fördela sådana medel. redovisade högst belopp för oförbrukade inomstatliga bidrag vid utgången av 2019. Beloppet uppgick till vilket var av de totala inomstatliga oförbrukade bidragen för universitet och högskolor på redovisar drygt 13 och av detta totala belopp. Bland övriga myndigheter redovisar , vilket avser oförbrukade bidrag för farledsprojekt som finansieras med bidrag från . Inomstatliga bidrag hos länsstyrelserna avser vanligen medel från centrala myndigheter som ska förmedlas till olika regionala projekt. Inomstatliga oförbrukade bidrag uppgick till totalt . år till 3 år Inomstatliga oförbrukade bidrag (med varav Universitet och högskolor Övriga (utan uppgift om förbrukningstakt) Totala inomstatliga oförbrukade bidrag1 1Därutöver finns ett inomstatligt oförbrukat bidrag hos Kammarkollegiet på som är hänförligt till public servicebolag. I tabellen ovan visas hur av inomstatliga oförbrukade bidrag förväntas tas i anspråk inom angivna tidsintervaller. Redovisade belopp bygger på uppgifter som berörda myndigheter lämnat utifrån gjorda uppskattningar om förväntad förbrukningstakt. Not 55 Övriga förutbetalda intäkter Reglering av skatter till andra sektorer för aktuellt år Myndigheten för press, radio och TV Rådet för Europeiska socialfonden i Övriga förutbetalda intäkter är till stor del poster som uppkommer i statsskuldsförvaltningen och poster som hänger ihop med modellen för periodisering av skatteintäkter. Förutbetalda intäkter i övrigt uppstår på grund av att varor och tjänster faktureras i förskott eller förskottsbetalas innan prestationer har utförts. Den största posten gäller överkurser som uppstår när emitterar obligationer och marknadsvärdet är högre än det nominella värdet. Mellanskillnaden är överkurs och bokförs som förutbetald intäkt som periodiseras över lånets löptid. Den har sjunkit jämfört med föregående år med och uppgår till . förutbetalda intäkter innehåller även underkurser och förutbetalda avgifter. Reglering av skatter och avgifter till andra sektorer avsåg föregående år det belopp som beräknades komma att regleras till kommuner och trossamfund . är det i stället fråga om ett positivt belopp som ska regleras från dessa sektorer till staten. Det redovisas i not 38. har genomfört spektrumauktion för tilldelning av radiospektrum i 700 MHz-bandet. Regeringen beslutade att en stor del av sändningsutrymmet är tillgängligt för andra ändamål än marksänd TV. Förutbetalda auktionsintäkter uppgick till . Myndigheten för press-, radio och TV har fått in avgifter för tillstånd att sända analog kommersiell radio som betalats i förskott för hela tillståndsperioden –2026. De avgifter som avser kommande år tas upp som förutbetalda intäkter och uppgick till . redovisar förutbetalda intäkter från EU:s fonder med , i första hand från 2014–2020. Kärnavfallsfonden hade föregående år en förutbetald intäkt från en av reaktorinnehavarna för belopp som i vanliga fall betalas . har för statens räkning förbundit sig att när så behövs lämna villkorat aktieägartillskott till för att bolagets egna kapital ska uppgå till det registrerade aktiekapitalet. Det finns även en kapitaltäckningsgaranti till som i första hand belastar garantireserv, men som under vissa förutsättningar kan belasta . redovisar också långfristiga skulder som kopplar till dessa garantiförbindelser på , se även not 48. Bland garantiförbindelser inom linjen finns inte de garantier med där förlustrisken har värderats och avsättning för förväntade förluster görs. Årets tillkommande avsättningar för garantier uppgick till sammanlagt varav huvuddelen rör garantier. Avsättningarna kommenteras i viss mån i not 44, avsättningar för garantier. Förutom garantiförbindelser görs inte heller avsättningar för insättningsgarantifonden, investerarskyddet eller garantikapital. I nedanstående tabell redovisas statens totala garantiåtaganden fördelat på de åtaganden för vilka avsättningar görs och de åtaganden för vilka avsättningar inte görs. Garantier för vilka avsättningar görs Garantier om tillförsel av kapital Fristående krediter, Sida Internationella åtaganden, Sida Garantier för vilka avsättningar inte görs Garantier om tillförsel av kapital Not 57 Övriga ansvarsförbindelser 5 800–41 900 5 700–41 800 2 000–6 000 2 000–6 000 583–2 353 10 060–15 060 56 374–103 258 32 618–72 732 Den största delen av ansvarsförbindelsen avser kategorin avhjälpande av miljöskador. Ansvarsförbindelser är förpliktelser som inte redovisas som skuld eller avsättning i balansräkningen på grund av att det inte är troligt att de kommer att regleras eller på grund av att deras storlek inte kan beräknas med tillräcklig tillförlitlighet. Det kan också vara möjliga förpliktelser, dvs. det är osäkert om det förekommer en förpliktelse eller inte. Som Övriga ansvarsförbindelser redovisas de ansvarsförbindelser som inte är garantiförbindelser. redovisar flera åtaganden. Ansvarsförbindelserna innefattar ansvar för avhjälpande enligt 10 kap. (1998:808) i vissa fall till följd av den flygplatsverksamhet som har bedrivit och den verksamhet som har bedrivit. redovisar även åtaganden för den av staten utställda miljögarantin i avtalet om bolagisering av . Justitiekanslern mottog ett anspråk på ersättning där skadan uppskattades till Framställningen överlämnades till regeringen som uppdrog åt Justitiekanslern att företräda eller låta företräda staten med anledning av anspråket. ansvarsförbindelser är skuldbevis för utbetalningar från anslag till kapitalhöjning i internationella finansieringsinstitutioner. Försvarsmaktens ansvarsförbindelse är en uppskattning av miljöskador som har uppkommit på grund av Försvarsmaktens verksamhet. Kammarkollegiet redovisar ansvarsförbindelser för statliga utställningsgarantier. redovisar ansvarsförbindelser för hyrda lokaler. redovisar eventuella korrigeringar till följd av pågående revisionsärenden, inkomna rekvisitioner av projekt- och företagsstöd samt TA-medel inom olika EU-program samt ett skadeståndsärende. geologiska undersökning ansvarsförbindelser är en bedömning av framtida utgifter för sanering och återställning av objekt som är under pågående åtgärdsutredning. Kriminalvården redovisar ansvarsförbindelser för hyrda lokaler, t.ex. avflyttningsklausuler och projekteringsgarantier. ansvarsförbindelser är bl.a. skadeståndskrav och pågående rättsprocesser i olika frågor. svenska kraftnäts ansvarsförbindelser består till största delen av åtagande för avhjälpande enligt 10 kap. (1998:808) till följd av föroreningsskada som uppstått i verksamheten. Förändring av fordringar och skulder Statens betalningar från skatter ökade med nästan jämfört med föregående år. Skatteintäkterna enligt resultaträkningen ökade med , se not 1. Vid periodiseringen av skatteintäkterna tas upplupna eller förutbetalda intäkter upp för de skatter som är hänförliga , men ännu inte betalats eller omvänt, se not 38. Betalningarna beräknas vara lägre än skatteintäkterna enligt resultaträkningen. Beloppet är en nettoeffekt av de förändringar av fordringar och skulder som rör skatter. Bland annat har både upplupna skatteintäkter och skulder för överskott på skattekontot minskat . Not 59 Avgifter och andra ersättningar Tillkommer: utdelningar och kapitaljustering Statens betalningar från avgifter och andra ersättningar ökade med , vilket huvudsakligen beror på högre avgifter och andra ersättningar. I finansieringsanalysen tillkommer erhållna utdelningar i avsnittet för statens verksamhet eftersom hel- och delägda företag redovisas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden och utdelningarna därmed inte redovisas i resultaträkningen. Statens utdelningar redovisas i allt väsentligt av Kammarkollegiet. Utdelningarna ökade med jämfört med . De största ökningarna gäller () och Jernhusen. Högst utdelningar gav och . Avgifter och andra ersättningar ökade med nästan , främst hänförligt till ökning av intäkter i investerings- och reinvesterings- projekt, se not 2. Avgifter och andra ersättningar justeras med delen av förändringen av avsättningar för garantier som redovisas som intäkter, eftersom förändring av avsättningar inte medför något kassaflöde. Från avgifter och andra ersättningar enligt resultaträkningen avgår realisationsvinster eftersom dessa inte innebär några betalningar. Omvärdering och avskrivning av lån, CSN m.fl. Utbetalningarna av transfereringar ökade med . Den största ökningen är transfereringar till hushåll, se not 4. Utbetalningarna är lägre än kostnaderna för transfereringar enligt resultaträkningen eftersom avsättningar till fonder och omvärderingar av lån inte medför några betalningar. Avsättning till fonder avser främst Kärnavfallsfonden och Resolutionsreserven. Not 61 Statens egen verksamhet Nedskrivning av andra långfristiga värdepappersinnehav Utbetalningarna från statens egen verksamhet ökade med . Utbetalningarna är lägre än kostnaderna enligt resultaträkningen på grund av att kostnader för avskrivningar och avsättningar inte medför några betalningar. Kostnaderna för statens verksamhet justeras även för realisationsförluster vid försäljning av egendom som redovisats som kostnad utan att medföra någon betalning. Not 62 Justeringar till betalningar Förändring av långfristiga fordringar Förändring av kassa och bank Justeringar till betalningar för statens verksamhet förbättrade kassaflödet med sammantaget , jämfört med föregående år. Förändringen av omsättningstillgångarna påverkade kassaflödet positivt med Förändringen förklaras främst av effekten av affärsdagsredovisning på tillgångssidan som minskade med . Förändring av skulder påverkade betalningsflödet negativt med eftersom skulderna minskade. Förändringen förklaras främst av affärsdagsredovisning på skuldsidan som minskade med . Den del av förändring av fordringar och skulder som avser skatter redovisas under not 58, poster och förändring av periodiseringsposter som tillhör statsskuldsförvaltningen redovisas under not 67 Aktier och andra värdepapper Datasystem, rättigheter m.m. Investeringar uppgick till , en ökning med jämfört med föregående år. De finansiella investeringarna uppgick till , vilket innebär en ökning med . Kärnavfallsfonden har gjort de största investeringarna med placeringar i aktier och andra värdepapper med i samband med att man efter nya placeringsregler bygger upp en s.k. långsiktig portfölj vid sidan av den tidigare basportföljen med statspapper och bostadsobligationer. Investeringar i materiella anläggningstillgångar uppgick till vilket är mer än föregående år. Investeringar i väganläggningar ökade med och investeringar i järnvägsanläggningar med , se not 18, 19 och 23. Investeringar i maskiner och inventarier och i fastigheter och markanläggningar har sammantaget ökat med , se not 22 och 20. Övriga investeringar minskade med . I övriga investeringar ingår pågående nyanläggningar, förbättringsutgifter på annans fastighet och förändring av förskott för materiella anläggningstillgångar, se not 21, 23 och 25. Investeringar i immateriella tillgångar som i huvudsak avser it-system uppgick till , liksom föregående år, se not 15 och 16. , studielån och hemutrustningslån CSN:s nyutlåning, som till största delen består av studielån i form av annuitetslån, uppgick till , vilket är mer än föregående år. Amorteringarna till CSN uppgick liksom föregående år till . har beslutat att minska valutareserven och i samband med detta amorterat en del av sitt lån i amerikanska dollar. Detta är i allt väsentligt den angivna amorteringen på hos . Därutöver har refinansierat en del av sina lån som påverkat nyutlåningen med 2019. nyutlåning föregående år var . Not 65 Finansiellt netto för statens upplåning Övriga poster, netto Det finansiella nettot som är hänförbart till statens upplåning gav ett negativt kassaflöde med , jämfört med ett negativt kassaflöde med föregående år. Realiserade valutakursförändringar och realiserade kursändringar påverkade sammanlagt kassaflödet mer negativt än föregående år. Ränte- kostnader var lägre jämfört med föregående år. I övriga poster ingår bl.a. överkurser vid emission, valutakursförändringar och kursförändringar. Finansiellt netto för statens upplåning justeras för orealiserade poster eftersom de inte medför något kassaflöde, se not 12. Not 66 Övrigt finansiellt netto Finansiella intäkter enligt resultaträkningen Finansiella kostnader enligt resultaträkningen Nedskrivning av andra långfristiga värdepappersinnehav Reaförlust vid försäljning av aktier m.m. Övrigt finansiellt netto har påverkat kassaflödet positivt med , vilket är något högre än föregående år. Under Övrigt finansiellt netto redovisas räntor och andra finansiella transaktioner som inte är hänförliga till statsskuldsförvaltningen, se not 13 och 14. Övrigt finansiellt netto justeras för marknadsvärdesförändringar på statens innehav av obligationer m.m. eftersom de inte medför några betalningar. Realisationsvinster vid försäljning av aktier och andra värdepapper ingår i posten försäljning av anläggnings- tillgångar i finansieringsanalysen och dras därför av från de finansiella intäkterna. Not 67 Justeringar till betalningar Förändring av tillgångar hänförbara till statens upplåning Förändring av skulder hänförbara till statens upplåning Upplupna och förutbetalda räntor som är hänförbara till statens upplåning redovisas i balansräkningen under periodavgränsningsposter och påverkar således inte statsskulden. Förändringar av tillgångar och skulder som är hänförbara till statens upplåning har försämrat kassaflödet med , vilket är knappt mindre än föregående år. 4 Utvecklingen av statsskulden Statens budget visade ett överskott på 2019. Det innebär att överskottet ökade med jämfört med , då budgeten visade ett överskott på . Statens nettolånebehov är lika med saldot på statens budget fast med omvänt tecken. Den konsoliderade statsskulden minskade från 2018 till 2019, dvs. Huvudorsaken till att statsskulden minskade var budgetöverskottet. Det totala upplåningsbehovet, inklusive behovet av att ersätta lån som förfaller, minskade 2019 . var emissionsvolymen i nominella statsobligationer endast , vilket kan jämföras med en årsvolym på . I statsskuldsväxlar har neddragningarna varit ännu större. var den utestående volymen av statsskuldväxlar , vilket kan jämföras med nivån 2015 som var . sålde realobligationer för . Den statsskuld som redovisas i årsredovisningen för staten är konsoliderad och skiljer sig från den statsskuld som redovisar, som är okonsoliderad. Skillnaden utgörs av elimineringar av myndigheters innehav av svenska statspapper. Vissa myndigheter som hanterar medel avsatta för ändamål vid sidan av statens budget har rätt att placera på den svenska statspappersmarknaden. Dessa tillgångar räknas bort vid beräkningen av den konsoliderade statsskulden. Elimineringen av statliga myndigheters innehav av statspapper uppgick till 2019 (se nedanstående tabell). Nästan hela beloppet är Insättningsgarantifondens och Kärnavfallsfondens innehav. Övriga myndigheters innehav var . innehav av statspapper för premiepensionssystemet elimineras inte i den konsoliderade statsskulden, eftersom dessa tillgångar inte ingår i den konsoliderade balansräkningen för staten. Sammantaget innebär detta att den okonsoliderade statsskulden som redovisar är högre än vad som redovisas i balansräkningen för staten. Myndigheters innehav av svenska statspapper har minskat från 2018 till 2019. Minskningen beror främst på att Kärnavfallsfondens innehav av statsobligationer minskade jämfört med . Tabell 4.1 Statliga myndigheters innehav av statspapper vid utgången av 2019 Statsskulden redovisas på bokslutsdagen till nominellt belopp inklusive upplupen inflationskompensation för realobligationer. Att statsskulden redovisas till nominellt belopp betyder att statsskuldväxlar tas upp till det belopp som kommer att betala på förfallodagen. Även derivatinstrument inkluderas i statsskulden, t.ex. de skuldbytesavtal (swappar) som ingår för att påverka sammansättningen och löptiden av statsskulden. Instrumenten i utländska valutor är värderade till de valutakurser som gällde , årets sista bankdag. Regeringen har beslutat att ska redovisa statsskulden som statens andel av den offentliga sektorns bruttoskuld enligt rådets förordning (EG) nr 479/2009 om tillämpningen av protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som är fogat till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen. Undantag ska göras för skulden till premiepensionssystemet och de skulder i insättningsgarantifonden som kan uppstå. De skulderna liksom de tillgångar och skulder i övrigt kopplade till statsskuldsförvaltningen som blir följden av att bokföringsmässiga grunder tillämpas, ska därmed tas upp under andra poster i balansräkningen. 4.2Statsskuldens fördelning och löptid Det lagfästa målet för statsskuldsförvaltningen är att långsiktigt minimera kostnaden för statsskulden utan att ta för stora risker. Därutöver ska förvaltningen ske inom ramen för de krav penningpolitiken ställer. Regeringen lämnar en skrivelse till som innehåller en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Utvärderingen görs över rullande femårsperioder. En utvärdering –lämnades (skr. 2017/18:104). Regeringens styrning av statsskuldsförvaltningen Det övergripande målet för statsskuldsförvaltningen konkretiseras genom de riktlinjer som regeringen fastställer efter förslag från . Riktlinjerna styr hur statsskulden ska fördelas mellan de tre skuldslagen nominell skuld i kronor, real skuld i kronor och valutaskuld. Av riktlinjerna framgår också vilken löptid de olika delarna av skulden ska styras mot. I nedanstående tabeller redovisas dessa riktlinjer . Riktlinjerna för statsskuldens löptid anges i termer av duration. De riktvärden som regeringen anger baseras på en avvägning mellan kostnad och risk. Historiskt sett har det varit billigare att låna i instrument med kort löptid än med lång. Kort löptid innebär å andra sidan högre risk eftersom räntekostnaderna varierar mer om räntevillkoren ändras ofta. Den förväntade besparingen av att låna i korta löptider har emellertid minskat . Mot den bakgrunden har durationen i statsskulden successivt förlängts. I riktlinjerna slås löptidsstyrningen av den nominella och den reala skulden i kronor ihop.