prop · H703100 · 2020-04-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:100 ekonomiska vårproposition – Förslag till riktlinjer Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller regeringens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Riktlinjernas syfte är att ange politikens inriktning inför budget- propositionen . Riktlinjerna för den ekonomiska politiken baseras på propositionens övriga innehåll, dvs. en beskrivning av finanspolitikens övergripande inriktning, en bedömning av den makroekonomiska utvecklingen och den offentliga sektorns finanser, en uppföljning och bedömning av de budgetpolitiska målen, en uppföljning av statens budget samt en bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet. I propositionen lämnas även förslag till lag om ändring i riksdagsordningen och vissa ändringar av utgiftsområdenas indelning. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................................................. Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken.................................... Utsikter för svensk ekonomi.............................................................................. Det finanspolitiska ramverket............................................................................ Den makroekonomiska utvecklingen........................................................................... Utsikterna i omvärlden och 2021 ............................................................ Tillväxtutsikterna för 2020 och 2021.................................................. Osäkerhet i prognosen........................................................................................ Utvecklingen 2022 och 2023.............................................................................. Utvecklingen enligt andra bedömare ................................................................ Utvärdering av prognoser för den makroekonomiska utvecklingen ........... De budgetpolitiska målen............................................................................................... Uppföljning av målet för det finansiella sparandet ........................................ Uppföljning av skuldankaret .............................................................................. 5.3Uppföljning av utgiftstaket och bedömning av utgiftstakets nivå för Uppföljning av det kommunala balanskravet ................................................. Förslag till ändrade skatteregler ......................................... Offentliga sektorns skatteintäkter ..................................................................... Uppföljning av statens inkomster ..................................................................... Utveckling av de takbegränsade utgifterna ....................................... 7.3Förändring av de takbegränsade utgifterna och 2022 sedan Statens budgetsaldo och statsskulden .......................................................................... Uppföljning av statens budgetsaldo.................................................................. Den offentliga sektorns finanser .................................................................................. Den offentliga sektorns finanser ....................................................................... Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet ......................................... Finansiellt sparande enligt olika bedömare.................................................... Uppföljning av offentliga sektorns finanser .................................................. Bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet............................................. Vad avses med att finanspolitiken är hållbar? Ett scenario för utvecklingen på lång sikt...................................................... Finanspolitiken bedöms vara långsiktigt hållbar........................................... 11 Ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden.................. Digitalisering och it inom offentlig förvaltning ............................................ Lån till körkort ................................................................................................... Ändrat namn på utgiftsområde ....................................................................... Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga finanser Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.Riksdagen godkänner förslaget till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 3). 2.Riksdagen antar förslaget till lag om ändring i riksdagsordningen (avsnitt 2 och 11). 3.Riksdagen godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning och utgiftsområde 22 Kommunikationer (avsnitt 11). 4.Riksdagen godkänner den föreslagna ändringen av ändamål och verksamheter som ska innefattas i utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv och utgiftsområde 22 Kommunikationer (avsnitt 11). Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs att tilläggsbestämmelse 9.5.3 och bilagan (tilläggsbestämmelse 7.5.1) till riksdagsordningen ska ha följande lydelse. Statens utgifter ska hänföras till Statens utgifter ska hänföras till följande utgiftsområden: 1 , följande utgiftsområden: 1 , 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, 3 Skatt, tull och exekution, 4 Rätts- 3 Skatt, tull och exekution, 4 Rätts- väsendet, 5 Internationell samverkan, 6 väsendet, 5 Internationell samverkan, 6 Försvar och samhällets krisberedskap, 7 Försvar och samhällets krisberedskap, 7 Internationellt bistånd, 8 Migration, 9 Internationellt bistånd, 8 Migration, 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid sjukdom och trygghet vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygghet vid ålderdom, 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, 13 Jäm- trygghet för familjer och barn, 13 Jäm- etablering, 14 Arbetsmarknad och arbets- etablering, 14 Arbetsmarknad och arbets- liv, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och liv, 15 Studiestöd, 16 Utbildning och 17 Kultur, medier, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, 18 Samhälls- trossamfund och fritid, 18 Samhälls- Regional tillväxt, 20 Allmän miljö- och Regional utveckling, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21 Energi, 22 Kommun- naturvård, 21 Energi, 22 Kommun- ikationer, 23 Areella näringar, landsbygd ikationer, 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, 24 Näringsliv, 25 Allmänna och livsmedel, 24 Näringsliv, 25 Allmänna bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor bidrag till kommuner, 26 Statsskuldsräntor m.m. och 27 Avgiften till Europeiska m.m. och 27 Avgiften till Europeiska Beslut i fråga om vilka ändamål och verksamheter som ska innefattas i ett utgiftsområde fattas i samband med beslut med anledning av den ekonomiska vårpropositionen. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2015:382. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 14.Näringsutskottet ska bereda ärenden om a)allmänna riktlinjer för näringspolitiken och därmed sammanhängande forskningsfrågor, b)industri och hantverk, c)handel, d)immaterialrätt, e)energipolitik, f) regional tillväxtpolitik, f) regional utvecklingspolitik, g)statlig företagsamhet, h)pris- och konkurrensförhållanden i näringslivet, samt i) anslag inom utgiftsområdena 19 i) anslag inom utgiftsområdena 19 Regional tillväxt, 21 Energi och 24 Regional utveckling, 21 Energi och 24 _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ 2Senaste lydelse 2020:104. 3Riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken Hela sluter nu upp i kampen mot det nya coronaviruset. Pandemin utgör ett allvarligt hot mot människors liv och hälsa och i dess spår följer allvarliga ekonomiska konsekvenser. Smittspridningen ska begränsas med alla nödvändiga åtgärder och resurser. Konsekvenserna för företag, jobb och samhällsekonomi ska tryckas tillbaka. Virusutbrottet och dess följder ska mötas med samarbete och gemensamt ansvars- tagande, både inom och mellan länder. råder det stor osäkerhet om hur snabbt och i vilken omfattning viruset sprids samt hur allvarliga konsekvenserna blir för ekonomin. Situationen kan förändras mycket snabbt. har tack vare starka offentliga finanser goda förutsättningar att vidta de åtgärder som krävs. Regeringen har presenterat ett stort antal åtgärder, dels i fem extra ändringsbudgetar, dels i propositionen Vårändringsbudget . Flera av åtgärderna har redan trätt i kraft tack vare en bred samsyn i om situationens allvar. Såväl de föreslagna åtgärderna som ekonomiska vårproposition bygger på en politisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna. Alla som arbetar med sjukvård och smittskyddsarbete ska ha de verktyg och resurser som behövs för att hantera och begränsa spridningen av viruset. Regioner och kommuner har genom sitt ansvar för sjukvård och omsorg en avgörande roll i kampen mot smittspridningen. Kommunsektorn tillförs både riktade och generella medel för att hantera de omedelbara merkostnader som utbrottet medför. Prestationskraven i kömiljarderna tas tillfälligt bort. Medel avsätts för att skyndsamt utöka antalet tester. Statliga myndigheter som deltar i att begränsa utbrottet ska ha de resurser de behöver. , och har därför fått ökade anslag. låneram för beredskapsinvesteringar höjs för att myndigheten ska kunna köpa in bland annat provtagnings-, skydds- och intensivvårdsutrustning. Risken för att vården överbelastas minskar ju mer smittspridningen begränsas. Karensavdraget och kravet på läkarintyg har tillfälligt slopats och resurserna för smittbärarpenningen ökats. Regeringen föreslår även ökade medel till för att finansiera mer forskning som syftar till att bekämpa viruset och förhindra framtida pandemier. För att öka allmänhetens kunskap om virusutbrottet har regeringen uppdragit åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap att i samverkan med andra berörda myndigheter skyndsamt ta fram ett nationellt informationsmaterial och sprida informationen till så många som möjligt. För att begränsa smittspridningen har flera restriktioner införts. Icke nödvändiga resor till och allmänna sammankomster och offentliga tillställningar med fler än 50 deltagare har förbjudits. På restauranger och barer är endast bordsservering tillåten. För att skydda de äldre har regeringen också beslutat om besöksförbud på samtliga landets äldreboenden. Det är också viktigt att var och en tar ansvar för sin egen och andras hälsa. Konsekvenserna för svenska jobb och företag ska tryckas tillbaka De ekonomiska konsekvenserna av coronaviruset drabbar näringslivet mycket hårt. Många företagare upplever stor osäkerhet och vet inte om deras verksamhet kommer att överleva och hur det ska gå för deras anställda. För att stötta livskraftiga företag och minska antalet förlorade arbetstillfällen har regeringen presenterat flera krispaket med åtgärder för minskade kostnader, stärkt likviditet och bättre finansierings- möjligheter. Ett system för stöd vid korttidspermittering har införts för att lyfta av lönekostnader för företag. Syftet är att fler företag ska överleva och färre anställda ska bli av med jobbet. En tillfällig nedsättning av arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften för de första 30 anställda är på plats. Även egenavgifterna har satts ned. Staten kommer tillfälligt att ersätta arbetsgivarnas sjuklönekostnader och egenföretagare med F-skattsedel ersätts genom sjukpenning till 14 i sjukfallet. Möjligheterna till anstånd med betalning av skatter och avgifter har utökats och reglerna för egenföretagares avsättningar till periodiseringsfonder ändrats tillfälligt. För att underlätta kreditgivningen till i första hand små och medelstora företag har bankerna getts möjlighet till utlåning med stöd av statliga kreditgarantier. tillförs kapitaltillskott för att öka sin utlåning till små och medelstora företag. Svensk Exportkredits låneram och kreditgarantiram föreslås utökas. Regeringen har även skapat förutsättningar för kreditgarantier till flygföretag. För att mildra de negativa konsekvenserna för utsatta branscher som sällanköps- handel, hotell och restaurang har ett hyresstöd införts där staten står för halva hyres- rabatten upp till max av hyran. Regeringen föreslår också ett tillskott för att stödja kulturverksamheter i hela landet och att tillförs medel att fördela till Sveriges idrottsföreningar. Trygghet och omställning för den som blir arbetslös Trots de omfattande åtgärder som vidtagits för att stötta livskraftiga företag kommer många att bli av med jobbet. I och med rådande konjunkturläge har flera tillfälliga förändringar gjorts i arbetslöshetsförsäkringen för att göra det lättare att kvalificera sig och för att den ska innebära ökad ekonomisk trygghet för den som blir arbetslös. Därtill föreslås insatser för goda möjligheter till omställning. Arbetsförmedlingen föreslås få mer medel för att hantera en ökad arbetslöshet och säkerställa en likvärdig service i hela landet. Regeringen anser att det är viktigt att myndigheten ges förutsättningar att hantera situationen. Medel tillförs också för att fler ska kunna delta i insatser som leder till arbete, som arbetsmarknadsutbildning, även på distans, extratjänster samt stöd- och matchningstjänster. Tiden för extra- tjänster, introduktionsanställningar och nystartsjobb förlängs tillfälligt. Till främsta konkurrensfördelar hör ett innovativt och kunskapsintensivt näringsliv samt en hög förmåga att ställa om till nya jobb när gamla försvinner. För att fler ska kunna vidareutveckla sin kompetens eller ställa om till ett nytt yrke föreslår regeringen att fler platser skapas på universitet och högskolor, , yrkesvux och folkhögskolan. Staten ska stå för hela finansieringen av regionalt yrkesvux. Studerande ska inte riskera att stå utan försörjning om undervisningen ställs in. Regeringen har därför beslutat att de studerande i sådana fall får behålla beviljade studiestöd. För att studerande som väljer att arbeta extra, exempelvis i vården, inte ska få minskat studiemedel har det så kallade fribeloppet tillfälligt slopats. Regeringen kommer vidare att följa hur de ekonomiska konsekvenserna av pandemin påverkar företagens konkurrenskraft, förutsättningar att bo och leva i hela landet, olika grupper i samhället, samt den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Fortsatt kamp mot samhällsproblemen Arbetslösheten, klimatförändringarna, de växande behoven i välfärden, klyftan mellan stad och land, den bristande integrationen, kunskapsresultaten i skolan och brottslighet utgör, bortom den pågående pandemin, samhällsproblem som måste mötas med fortsatt reformarbete. Krisen kan få allvarliga konsekvenser för . Så snart kampen mot smittspridningen tillåter ska den ekonomiska politiken inriktas mot att stödja en snabb återhämtning. ska bli världens första fossilfria välfärdsland. ska fortsätta ta en ledande roll både nationellt och internationellt för att genomföra och Agenda 2030. Regeringen föreslår en utökning av stödet för installation av solceller för att möjliggöra att fler kan beviljas stöd. Regeringen föreslår också en satsning på gröna jobb och en förstärkning av stödet för produktion av biogas. Den generella och skattefinansierade välfärden stödjer ett högt arbetskraftsdeltagande, bidrar till jämlikhet och jämställdhet samt banar väg för bättre livschanser för alla. Regioner och kommuner tillförs generella resursförstärkningar för att klara av det ansträngda ekonomiska läget. Regeringen föreslår att 20 nya miljarder tillförs 2020, varav utgör ett permanent tillskott till kommunsektorn. Resurs- tillskotten bidrar till en god tillgång till vård, skola, omsorg och kollektivtrafik av hög kvalitet. Brottens orsaker ska angripas och den organiserade brottsligheten ska knäckas. Därför föreslår regeringen att rättsväsendet stärks med tillskott till bland annat Kriminal- vården, , och Domstolar, inklusive migrationsdomstolarna. Medel föreslås tillföras Säkerhetspolisen, Datainspektionen och . Virusutbrottet kan förvärra situationen för personer som utsätts för våld i nära relationer och hedersrelaterat våld och förtryck. Medel tillförs därför organisationer som arbetar med barn i utsatta situationer och organisationer som arbetar med vålds- utsatta kvinnor och barn. I oroliga tider är det än mer angeläget att samhällets institutioner står upp för den fria journalistiken, rättsstatens principer och de mänskliga rättigheterna. Regeringen tillför permanent mer medel till det statliga mediestödet. Vid sidan av att hantera den akuta krisen ska reformarbetet fortsätta i enlighet med den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, . Liberalerna och de Gröna. Tabell 3.1 Åtgärder i extra ändringsbudgetar samt förslag i propositionen Vårändringsbudget Riktade medel till hälso- och sjukvård och omsorgen Ökad testning för covid-19 Slopat läkarintyg från dag 8 Slopat prestationskrav för kömiljarderna Höjd låneram för för beredskapsinvesteringar Medel till MSB för informationsinsatser Medel till för satsning på virus- och pandemiforskning Konsekvenserna för svenska jobb och företag ska tryckas tillbaka Sänkta kostnader för företag Sänkta arbetsgivaravgifter (brutto) Sänkta egenavgifter (brutto) Rabatt för fasta hyreskostnader i utsatta branscher Slopat sjuklöneansvar för arbetsgivare Stöd till egenföretagare vid sjukdom Höjd avsättning till periodiseringsfond Anstånd med betalning av skatter och avgifter Statliga krediter och lån Statliga kreditgarantier för lån till företag Höjd och breddad låneram SEK Stöd till idrott och kultur Stöd till lokal journalistik Trygghet och omställning för den som blir arbetslös Förlängd tid i nystartsjobb Skyddsnätet vid arbetslöshet förstärks Höjt tak inkomstrelaterad ersättning Avskaffade karensdagar i a-kassan Lättnad i arbetslöshetsförsäkringens arbetsvillkor Förenklade villkor för a-kassa för egen företagare Möjligheterna till utbildning ska stärkas Fler studenter i högskolan Basår vid universitet och högskola Satsningar på distansutbildning i flera utbildningsformer Fortsatt kamp mot samhällsproblemen Höjt generellt statsbidrag till kommunsektorn Övrig förstärkning av rättsväsendet Stöd till barn i utsatthet och våldsutsatta barn och kvinnor Justering effekt offentliga finanser Summa effekt offentliga finanser 1EÄB1: Extra ändringsbudget – Kreditgarantier till flygföretag med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:136). EÄB2: Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset 2019/20:132). EÄB3: Extra ändringsbudget – Kreditgarantier för lån till företag (prop. 2019/20:142). EÄB4: Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset (prop. EÄB5: Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:146). VÄB: Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99). 2Möjligheten till höjd avsättning till periodiseringsfond påverkar även skatteintäkterna 2019. Den offentligfinansiella effekten är negativ och uppgår till . 3Bemyndiganderamen höjs med , vilket beräknas öka utgifterna med 2021 och 2022. Källa: Egna beräkningar. Tabell 3.2 Omfattning av vissa åtgärder i extra ändringsbudgetar samt förslag i propositionen Vårändringsbudget Statliga kreditgarantier för lån till företag Höjd och breddad låneram SEK Anstånd med betalning av skatter och avgifter Höjd avsättning till periodiseringsfond Källa: Egna beräkningar. 3.2Utsikter för svensk ekonomi Världsekonomin vänder kraftigt nedåt Utbrottet av det nya coronaviruset väntas få mycket stora konsekvenser för den globala ekonomin. De negativa ekonomiska effekterna av utbrottet har redan slagit igenom tydligt och den ekonomiska aktiviteten har minskat kraftigt i många länder. För att begränsa smittspridningen har långtgående åtgärder vidtagits runt om i världen. Arbetsplatser, skolor och universitet har stängts ned. Förbud mot allmänna samman- komster och resor har införts. Vissa länder har även infört utegångsförbud. Efter- frågan på tjänster inom framför allt nöjes- och besöksnäringen har sjunkit kraftigt. Produktionsvolymerna sjunker även när fabriker och andra näringsverksamheter håller stängt till följd av påförda restriktioner, sjukfrånvaro eller uteblivna leveranser av insatsvaror. De finansiella marknaderna har reagerat kraftigt på utvecklingen, bland annat med fall och ökad volatilitet på världens börser. Det osäkra läget väntas dämpa investerings- och konsumtionsviljan. Världshandeln, som redan före virusutbrottet uppvisade den svagaste utvecklingen sedan finanskrisen, väntas utvecklas ännu svagare framöver. En pandemi av det slag som pågår har inte inträffat tidigare i dagens globalt integrerade ekonomi och det är därför särskilt svårt att bedöma omfattningen av de ekonomiska konsekvenserna som den kan medföra. Det finns flera osäkerhets- faktorer. Vissa av dem är epidemiologiska och rör frågor om hur snabbt och i vilken omfattning viruset sprids. Andra avser vilka åtgärder som kommer att vidtas mot smittspridningen och hur omfattande och långvariga åtgärderna blir. Det är även osäkert hur effektiva de finans- och penningpolitiska åtgärderna som vidtas är och hur snabbt ekonomin återhämtar sig när spridningen avtar. Prognosen utgår från antagandet att smittan sprids brett i , och . Vidare antas att de åtgärder som införs för att stoppa smittspridningen främst är på plats . Efter ett kraftigt fall väntas den globala ekonomin successivt återhämta sig , för att sedan gradvis fortsätta stiga i takt med att den ekonomiska aktiviteten sakta återgår till Det väntas dock ta tid innan produktionen återhämtar sig till samma nivå som före nedgången. Resursutnyttjandet i omvärlden väntas bli lägre än normalt både 2020 och 2021. Snabb nedgång i svensk ekonomi Den ekonomiska aktiviteten i väntas minska kraftigt till följd av virus- utbrottet. Precis som i omvärlden är utvecklingen mycket osäker. Den inhemska efterfrågan väntas påverkas starkt av restriktioner och beteendeförändringar som syftar till att minska den inhemska smittspridningen. drabbas exportinriktade industrier hårt av efterfrågechocken i omvärlden. Produktionen i påverkas även mer direkt av nedstängningar, sjukfrånvaro och störningar i globala värdekedjor. Därtill har oron på de finansiella marknaderna ökat och börs- kurser fallit kraftigt. Resursutnyttjandet i väntas, som i övriga världen, bli betydligt lägre än normalt och svensk ekonomi bedöms vara i en lågkonjunktur både 2020 och 2021. Hushållskonsumtionen väntas falla kraftigt . Virusutbrottet innebär att efterfrågan på många tjänster som resor, nöjen och restaurangbesök minskar kraftigt. Dessutom minskar efterfrågan inom detaljhandeln. En ökad oro på de finansiella marknaderna i kombination med ett osäkert arbetsmarknadsläge bidrar också till en lägre konsumtion. I takt med att smittspridningen avtar och osäkerheten gradvis minskar väntas konsumtionen återigen stiga och tydligt förstärkas . Det ovissa läget i kombination med allmänt dämpad efterfrågan bedöms leda till att företag skjuter upp sina investeringsbeslut. Investeringarna bedöms därmed falla kraftigt av 2020 för att därefter successivt återhämta sig, i takt med att osäkerheten gradvis avtar. Även den svenska utrikeshandeln väntas minska påtagligt 2020. Både export och import påverkas av nedgången i omvärlden och störningar i globala värdekedjor. utrikeshandel består till stor del av insatsvaror som är särskilt känsliga för konjunktursvängningar. Störningar i värdekedjorna får även konsekvenser för tillverkningsindustrin, där delar av produktionen tillfälligt stängs ned till följd av brist på importerade insatsvaror.