prop · H703181 · 2020-06-10 00:00:00 — Beslut om undantag av handling från kontroll fattas av den förvaltningsrätt som enligt 67 kap. SFL är behörig att pröva ett överklagande av den som begär undantag när begäran görs (47 kap. 4 § SFL). Om en uppgift eller en handling har undantagits från kontroll, får inte återge eller åberopa innehållet i uppgiften eller handlingen (47 kap. 7 § SFL). Alla skattskyldiga personer, både fysiska och juridiska, har ett skattekonto. Skattekontot fungerar så att det sammanställer skatter och avgifter som är kopplade till inkomst av tjänst, kapital och näringsverksamhet oberoende av om kontohavaren är en privatperson, enskild näringsidkare eller en juridisk person. En registrering på skattekontot innebär i praktiken att kontot antingen debiteras (påförs) eller krediteras (tillgodoförs) ett belopp, (prop. 2010/11:165 s. 1012). På skattekontot ska registrera skatter och avgifter som ska betalas eller tillgodoräknas, belopp som ska dras ifrån eller läggas till slutlig skatt enligt 56 kap. 9 § SFL, samt inbetalningar och utbetalningar (61 kap. 1 § SFL). Belopp som ska betalas ska som huvudregel registreras på skattekontot på förfallodagen och belopp som ska tillgodoräknas ska registreras så snart det finns underlag (61 kap. 2 § SFL). Om anstånd med att betala skatt eller avgift har beviljats före skattens eller avgiftens förfallodag, ska anståndet registreras på förfallodagen (61 kap. 3 § SFL). ska stämma av skattekontot om något annat belopp än ränta har registrerats (61 kap. 7 § SFL). Om en avstämning av skattekontot visar att det finns ett överskott på kontot ska beloppet betalas tillbaka om vissa kriterier är uppfyllda och det inte finns något hinder mot återbetalning (64 kap. 2 och 4 §§ SFL). 2019/20:181 5 Införande av ett omställningsstöd Regeringens förslag: Det införs ett ekonomiskt stöd till företag vars nettoomsättning har minskat i större omfattning till följd av spridningen av sjukdomen covid-19 (omställningsstöd). Stödet ska införas genom en ny lag om omställningsstöd. ska det bl.a. framgå vem som har rätt till stödet och hur ärenden om omställningsstöd ska hanteras. En bestämmelse i lagen ska upplysa om att regeringen kan meddela 1. när omställningsstöd får lämnas, 2. hur omställningsstöd ska beräknas, 3. ansökan om omställningsstöd, och 4. utbetalning och återbetalning av omställningsstöd. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. promemorians förslag är upplysningsbestämmelsen utformad så att enbart föreskrifter om rätt till stöd omfattas. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot promemorians förslag om att införa ett omställningsstöd. (tidigare ), advokatsamfund, och Förvaltningsrätten i anser att även de materiella förutsättningarna för stödet, som föreslås regleras i förordning, bör regleras i lag. anser att det i vart fall bör finnas ett resonemang om för- och nackdelar med en ordning där även skulle få ta ställning till förändringar i stödets Skälen för regeringens förslag: För att lindra de ekonomiska konse- kvenserna av spridningen av sjukdomen covid-19 och göra det möjligt för företag att överbrygga den akuta krisen samt underlätta för företag att ställa om och anpassa sin verksamhet bör företag kunna ansöka om och beviljas ett omställningsstöd. Spridningen av sjukdomen covid-19 har påverkat svenska företag Den plötsliga nedgången i produktion eller omsättning har för många företag varit omöjlig att förutse och planera inför. riktade mot företag har redan införts, t.ex. stöd vid korttidsarbete, hyresstöd och möjlighet till anstånd med skatteinbetalningar. som har haft ett stort omsättningstapp kan dock alltjämt ha höga fasta kostnader som försvårar för företaget att ställa om verksamheten och som inget av de nuvarande stöden träffar. Det kan handla om leasingavgifter och ränteutgifter där företagen har bundit upp sig för . leda till att även i grunden livskraftiga företag riskerar att inte överleva För att undvika detta bör ett stöd införas som riktar sig mot företag med ett stort omsättningstapp beroende på spridningen av sjukdomen covid-19 och där storleken på stödet bestäms av företagets fasta kostnader. Förslaget bedöms medföra en betydande lättnad för företag som drabbas av ett plötsligt omsättningstapp som de har kvar sina fasta kostnader och behöver ställa om sin verksamhet för att möta effekterna av spridningen av sjukdomen covid-19. Om förslaget inte genomförs finns en Prop. 2019/20:181 risk att företag som i grunden är livskraftiga tvingas avveckla sin Det kommer att försvåra återhämtningen för samhället i stort. Föreskrifter om statligt stöd till företag tillhör regeringens s.k. rest- kompetens enligt 8 kap. 7 § första stycket 2 regeringsformen. Att rege- ringen får meddela föreskrifter i ett visst ämne hindrar inte att meddelar föreskrifter i samma ämne (8 kap. 8 § regeringsformen). Rege- ringen föreslår att stödet införs genom en ny lag om omställningsstöd som utformas på ett sätt som anger en ram för den materiella regleringen om förutsättningarna för att få stöd, även om det av konstitutionella skäl inte är nödvändigt. Därutöver förutsätter flera av de bestämmelser som föreslås i denna proposition, t.ex. regleringen om straff, lagform. Några remiss- instanser, bl.a. , anser att även de materiella förut- sättningarna för stödet bör regleras i lag och anger bl.a. fördelen med en författningskommentar som följer med lagformen. Regeringen bedömer dock att det förhållandet att den materiella regleringen av stödet kommer att vara komplex inte är ett tillräckligt skäl för att ta in regleringen i sin helhet i lag. De närmare förutsättningarna för bl.a. rätt till stöd bör i stället regleras i förordning. Det ger regeringen flexibilitet att snabbt anpassa stödets utformning till ändrade förutsättningar. Regeringen föreslår att det i lagen om omställningsstöd ska regleras bl.a. vem som har rätt till stödet och hur ärenden om omställningsstöd ska hanteras. Regeringen anser att kompetensen att meddela ytterligare föreskrifter om när omställningsstöd får lämnas, hur omställningsstöd ska beräknas, ansökan om omställningsstöd samt utbetalning och återbetal- ning av omställningsstöd ska finnas kvar hos regeringen. Därför krävs en bestämmelse i lagen som upplyser om att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela ytterligare föreskrifter i dessa frågor. En sådan upplysningsbestämmelse föreslås tas in i lagen. Regeringen har också enligt 8 kap. 7 § regeringsformen rätt att meddela verkställighetsföreskrifter. En upplysningsbestämmelse om detta anses dock inte vara nödvändig. Förslaget föranleder att det införs en ny lag, lagen om omställningsstöd och, såvitt gäller förslaget om upplysningsbestämmelse, 39 § i den nya lagen. Vem har rätt till omställningsstöd? Regeringens förslag: Rätt till omställningsstöd har företag som är en fysisk eller juridisk person som för prövning av ansökan om omställningsstöd bedriver näringsverksamhet i och som är godkänd för F-skatt. Kravet på F-skatt gäller dock inte ett privatbostadsföretag eller en stiftelse, ideell förening eller registrerat trossamfund som helt eller delvis undantas från skattskyldighet. ideell förening har rätt till omställningsstödet endast om organisations- nummer för föreningen har fastställts senast vid utgången av 2019. Rätt till omställningsstöd har inte 2019/20:181 – staten, regioner, kommuner och kommunalförbund, –företag över vilka staten, regioner, kommuner och kommunal- förbund, var för sig eller tillsammans, har ett direkt eller indirekt rättsligt bestämmande inflytande, om inte verksamheten som ett sådant företag bedriver avser affärsverksamhet, –företag som hör hemma i en stat eller jurisdiktion som är upptagen ien förteckning över stater eller jurisdiktioner utanför EU som av medlemsstaterna gemensamt eller inom ramen för har bedömts vara icke samarbetsvilliga på skatteområdet, eller företag som ingår i samma intressegemenskap som ett sådant företag, och –begränsat skattskyldiga som saknar ett fast driftställe i . Företag ska anses vara i intressegemenskap om 1.företagen ingår i en koncern av sådant slag som anges i års- redovisningslagen eller 2.det företag som ansöker om omställningsstöd, direkt eller indirekt, innehar av kapitalet eller rösterna i det andra företaget eller har rätt till av vinsten i det andra företaget. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian fanns dock inget krav på organisationsnummer för ideella föreningar och privatbostadsföretag undantogs inte från kravet på F-skatt. I promemorian uteslöts företag från rätt till omställningsstöd om det företaget eller något annat företag som ingick i samma koncern hörde hemma i en stat eller jurisdiktion som bedömts vara icke samarbetsvillig. Detta krav har utökats till att omfatta företag som ingår i samma intresse- gemenskap. Remissinstanserna: Famna och Forum m.fl., Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor och är positiva till att kravet på F-skatt inte gäller sådana stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som är undantagna från skattskyldighet. Famna och Forum m.fl. menar dock att stödet inte är anpassat för civilsamhällets förutsättningar och därför riskerar att endast få mindre betydelse som stöd för ideella organisationer. Fastighetsägarna föreslår att även privat- bostadsföretag undantas från kravet på F-skatt. anför att det bör tydliggöras att stöd endast kan ges till verksamhet som avses fortgå vid ansökningstillfället och vid prövnings- tillfället. Vidare bör ett krav för ideella föreningar vara att de fått organisa- tionsnummer före utgången av 2019. När det gäller utländska företag bör ytterligare ett krav vara att verksamheten inte är undantag från beskattning i på grund av ett skatteavtal. anför att det är oklart om avsikten med att utesluta företag i icke samarbetsvilliga jurisdiktioner är att detta ska träffa företag som ingår i en koncern som har ett bolag, i en sådan på skatteområdet icke samarbetsvillig stat, vars verksamhet består i att inom denna stat bedriva sådan verksamhet som tillverkning, försäljning eller forskning. antar att syftet i första hand är inriktat på att motverka andra slag av verksamheter i sådana stater, varför en justering och ett förtyd- ligande behövs. pekar på att vissa svenska handelsbolag med verksamhet i och minoritetsägare i en icke samarbetsvillig juris- diktion kan få stöd enligt nuvarande författningstext. pekar på att 3 § 2 i lagen träffar ett flertal kulturaktörer och institutioner som drabbats hårt av coronakrisen. Kommuner och Regioner (SKR) anser att omställningsstödet bör justeras så att det omfattar alla företag som helt eller delvis ägs av eller arbetar på uppdrag av kommuner och regioner. Gränsdragningen i fråga om vilka kommunala företag som anses bedriva respektive inte anses bedriva affärsverksamhet i bestämmelsens mening är svår att göra. Enligt SKR är det angeläget att även företag som driver verksamhet som finan- sieras delvis av allmänna medel kan nyttja reglerna. Enligt förbundet talar redan det faktum att ett företag fått så stor omsättningsminskning att stöd skulle kunna komma i fråga för att företaget bedriver affärsverksamhet. Visst mått av offentligt stöd till en verksamhet brukar i andra sammanhang inte anses innebära att verksamheten inte betraktas som närings- verksamhet. Avgörande för att kommun-och regionägda bolag ska kunna ta del av det statliga stödet bör enligt SKR snarare vara – om begreppet ”affärsverksamhet” ska behållas i lagtexten – om fråga är om verksamhet som i kommunalrättsliga sammanhang betraktas som sedvanlig affärsverksamhet. Skälen för regeringens förslag: Som utgångspunkt bör alla juridiska och fysiska personer som bedriver näringsverksamhet i ha rätt till omställningsstödet. Till skillnad från tidigare stödinsatser har samtliga branscher och alla företagsformer, inklusive aktiebolag, handelsbolag, enskilda näringsidkare och ideella föreningar, rätt till omställningsstödet. Anledningen till att samtliga företagsformer ska omfattas är att sprid- ningen av sjukdomen covid-19 fått sådana effekter i samhället att det ris- kerar att drabba samtliga näringsidkare oavsett bransch och företagsform, även om vissa branscher är mer drabbade än andra. kan efter ansökan godkänna näringsidkare för F-skatt. För att få ett sådant godkännande krävs att ett antal krav är uppfyllda. Enligt 9 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, krävs bl.a. att näringsidkaren har lämnat in deklarationer och betalat sina skatter och avgifter. För att minska risken för missbruk av stödet är det lämpligt att företaget är godkänt för F-skatt vid prövningstillfället. Det kan finnas företag som inte har godkännande för F-skatt trots att de uppfyller kraven. Det kan t.ex. vara fråga om företag som endast säljer varor. Företag som uppfyller kraven men inte har godkännande för F-skatt har dock möjlighet att ansöka om detta redan innan ansökan om omställningsstöd görs. I 7 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, undantas vissa stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund helt eller delvis från skatt. Trots att de undantas från skatt kan de bedriva näringsverksamhet och omfattas därför av möjligheten att ansöka om omställningsstöd. För dessa subjekt saknas det ofta anledning att ansöka om F-skatt. Det är viktigt att den administrativa bördan inte blir alltför betungande för den ideella sektorn. Dessa bör därför ha rätt till stödet även om de inte har F-skatt. Vid bedömningen av om subjektet är undantaget skatt kan ledning tas av senast redovisade uppgifter till . Sådana ekonomiska föreningar som med stöd av 23 § lagen (2018:673) om införande av lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar fått bestå som registrerad förening (s.k. UPA-föreningar) bör i detta sammanhang lik- ställas med allmännyttiga ideella föreningar. 2019/20:181 även privatbostadsföretag (2 kap. 17 § IL) undantas från kravet på F-skatt. Privatbostadsföretag saknar i regel godkänd F-skatt och saknar ofta skäl att ansöka om detta. Regeringen instämmer i Fastighetsägarnas syn- Samma skäl gör sig gällande när det gäller privatbostadsföretag som för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. privatbostadsföretag bör därför, till skillnad mot vad som föreslogs i lagrådsremissen, undantas från kravet på F-skatt. anför att det vid bildande av en ideell förening inte finns något krav på registrering och att rätt till omställningsstöd åtminstone bör förenas med ett krav på organisationsnummer. Ideella föreningar tilldelas organisations- nummer med stöd av 2 § lagen (1974:174) om identitetsbeteckning för Det sker vanligtvis efter en ansökan. förening som bedriver näringsverksamhet av någon omfattning torde också i praktiken behöva ett organisationsnummer. Med tanke på att det kan förflyta innan en nybildad förening ansöker om och får ett organisationsnummer är en rimlig avvägning att organisationsnummer ska Eftersom det inte finns något registrerings- förfarande vid bildande av ideella föreningar bör ett krav på organisations- nummer gälla oavsett om föreningen är undantagen från skattskyldighet anför att det bör tydliggöras att stöd endast kan ges till verksamhet som avses fortgå vid ansökningstillfället. i kravet på att en juridisk eller fysisk person ska bedriva näringsverk- samhet i ligger att det – även för aktiebolag – ska vara en faktisk verksamhet i som fortgår vid prövningstillfället. bl.a. att ett vilande aktiebolag inte omfattas trots att ett sådant bolag alltid bedriver näringsverksamhet enligt inkomstskattelagen. ett vilande aktiebolag är registrerat eller har sitt säte kan det nämligen inte anses bedriva näringsverksamhet på en viss geografisk plats. i den kommande förordningen även kommer att finnas krav på att omsättningstappet ska bero på spridningen av sjukdomen covid-19 (se avsnitt 6) kan inte heller företag som lagt ned sin verksamhet och därför fått ett omsättningstapp omfattas av stödet. Deras omsättningstapp kan inte anses bero på spridningen av sjukdomen covid-19. Någon ändring i denna del är därför inte nödvändig. Verksamhet som redan huvudsakligen finansieras med allmänna medel bör som utgångspunkt inte få en statlig subvention i form av ett omställ- Från rätt att ansöka om omställningsstödet bör därför i första hand undantas offentliga verksamheter, oavsett om verksamheten bedrivs i egen regi eller genom olika slag av rättssubjekt. Staten, regioner, kom- muner och kommunalförbund bör därför undantas även om de i den stora majoriteten av fall inte uppfyller kraven på att bedriva näringsverksamhet och inneha F-skatt. Även företag över vilka staten, regioner, kommuner och kommunalförbund har ett direkt eller indirekt rättsligt bestämmande inflytande ska undantas eftersom det inte ska vara avgörande om verksamheten bedrivs i egen regi eller genom andra rättssubjekt. det allmänna genom olika slag av rättssubjekt bedriver affärsverksamhet, verksamhet av ekonomisk eller kommersiell natur och som inte är finansierad av anslags- eller skattemedel, bör verksamheten dock – på samma sätt som privatägda företag – omfattas av omställningsstödet. Avgörande i detta sammanhang för bedömningen av om det är fråga om affärsverksamhet är att den inte huvudsakligen finansieras av anslags- eller skattemedel. Om verksamheten huvudsakligen finansieras av anslags- eller skattemedel ska den inte anses utgöra affärsverksamhet och därmed inte kunna få stöd. Ledning för vad som avses med huvudsakligen kan tas från den innebörd som detta begrepp har inom skattelagstiftningen, dvs. Bedömningen bör ske med utgångspunkt i det räkenskapsår som avslutades närmast före . Såväl EU som och utveckling () har publicerat förteckningar över vilka jurisdiktioner som anses vara icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet. Inom EU anses förteckningen hjälpa medlemsstaterna att på ett kraftfullt sätt arbeta mot aggressiv skatteplanering och skatteflykt. Mot denna bakgrund är det inte lämpligt att företag som, för prövningen av ansökan, hör hemma i en sådan stat eller jurisdiktion som uppmuntrar skatteflykt, ska kunna ta del av omställningsstödet. Enligt förslaget i promemorian ska ett företag inte heller kunna ta del av stödet om något annat företag i samma koncern hör hemma i en sådan jurisdiktion. anför att det är oklart om avsikten med att utesluta företag i icke samarbetsvilliga jurisdiktioner är att detta ska träffa företag som ingår i en koncern som har ett bolag, i ett sådant på skatteområdet icke samarbetsvillig stat, vars verksamhet består i att inom denna stat bedriva sådan verksamhet som tillverkning, försäljning eller forskning. Skatte- verket anser däremot att fler situationer bör omfattas av den aktuella bestämmelsen. Regeringen anser att det är viktigt att syftet med den aktuella bestämmelsen upprätthålls. Bestämmelsens tillämpningsområde bör därför vara bredare och i stället omfatta företag i intressegemenskap. Företag bör anses befinna sig i intressegemenskap när företagen ingår i en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554) eller det företag som ansöker om omställningsstöd, direkt eller indirekt, innehar av kapitalet eller rösterna i det andra företaget eller har rätt till av vinsten i det andra företaget. Företag som endast tillfälligt bedriver näringsverksamhet i ska inte ha rätt till omställningsstöd. Det bör ställas krav på en stark koppling till för att rätt till stöd ska föreligga. Därför ska de som endast är begränsat skattskyldiga enligt inkomstskattelagen i inte omfattas av stödet om de inte har ett fast driftställe i . För det fall de har ett fast driftställe i är kopplingen tillräckligt stark för att företaget ska omfattas. Vilka fysiska personer som är begränsat skattskyldiga regleras i 3 kap. 17 § IL. Motsvarande i fråga om juridiska personer regleras i 6 kap. 7 § IL. Av 2 kap. 29 § IL framgår att med ett fast driftställe avses bl.a. en stadigvarande plats för affärsverksamhet varifrån verksamheten helt eller delvis bedrivs. anser att när det gäller utländska företag bör ytterligare ett krav vara att verksamheten inte är undantagen från beskattning i på grund av ett skatteavtal. En ytterligare sådan begränsning är enligt regeringens mening inte nödvändig eftersom det endast synes röra ett begränsat antal situationer. Regeringen instämmer i att de ändringar Lagrådet föreslagit av 2 och 3 §§ i den nya lagen om omställningsstöd gör bestämmelserna tydligare 2019/20:181 och mer lättöverskådliga. Justeringarna innebär dock ingen ändring i sak. Paragraferna ändras därför i enligt med Lagrådets förslag. Förslaget föranleder 2 och 3 §§ i den nya lagen om omställningsstöd. 5.3 Stödet utgör näringsbidrag vid Regeringens förslag: Omställningsstöd ska tas upp i sin helhet det beskattningsår då stödet beslutas. Detta gäller dock inte till den del stödet motsvarar kostnader som är hänförliga till en verksamhet som företaget inte är skattskyldigt för enligt 7 kap. 3 § inkomstskattelagen. Till den del stödet är hänförligt till kostnader under det föregående beskattningsåret får det tas upp detta år i stället. Ett företag som blir skyldigt att återbetala omställningsstöd som har tagits upp får dra av den del av stödet som återbetalas. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: anser att avdragsrätten för stöd som återbetalas ska begränsas till sådant stöd som har tagits upp samt att stöd som är hänförligt till kostnader som uppkommer under två beskattningsår ska kunna fördelas på båda dessa år. Svenskt näringsliv anser att det bör övervägas om stödet ska vara skattefritt till den del det avser att täcka ej avdragsgilla kostnader såsom räntor som träffas av de avdrags- begränsningar som gäller för räntor. rekom- menderar att det förtydligas hur det beviljade omställningsstödet ska bokföras med avsikt på BAS-konton. och anser att det bör klargöras att stödet inte är mervärdesskattepliktigt och inte heller påverkar avdragsrätten för mervärdesskatt. Skälen för regeringens förslag: I 29 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, regleras beskattningen av näringsbidrag. 2 § avses med näringsbidrag bl.a. stöd utan återbetalningsskyldighet som lämnas till en näringsidkare för näringsverksamheten av staten, EU, regio- ner, kommuner eller vissa andra aktörer. Enligt 4 § ska ett näringsbidrag tas upp om det inte används för en utgift som inte får dras av vare sig eller i form av värdeminskningsavdrag. Av 5 § framgår att ett näringsbidrag ska tas upp om det används för en utgift som ska dras av Om utgiften hänför sig till ett tidigare beskattningsår än det år då bidraget ska tas upp, får avdraget göras . bidraget, ska det återbetalda beloppet dras av. Vidare följer av 6 § att om ett näringsbidrag används för en sådan utgift för att anskaffa en tillgång som ska dras av genom värdeminskningsavdrag, ska anskaffningsvärdet minskas med bidraget. I 7 § finns en motsvarande bestämmelse för I 8 § finns en möjlighet att skjuta beskattningen på framtiden om näringsbidraget ska användas ett senare beskattningsår än det år bidraget lämnas. Omställningsstödet är ett sådant stöd som avses i 29 kap. 2 § IL. ges för att möjliggöra en omställning av företagets verksamhet till följd av den rådande viruspandemin och beräknas på både uteblivna intäkter och fasta kostnader i förfluten tid. De nuvarande reglerna i 29 kap. IL bygger på att intäkten och kostnaden som stödet avser ska matcha varandra eller också ska intäkten minska anskaffningsvärdet för köpta tillgångar. Om stödet avser en kostnad som inte får dras av är det skattefritt. Som utgångspunkt är ett företags omsättning skattepliktig och de kostnader som är stödberättigade (se avsnitt 6) är sådana kostnader som dras av. Stödet bör därför tas upp vid inkomstbeskattningen.