prop · H703115 · 2020-03-12 00:00:00 — Syftet med förslagen är att komplettera de redan beslutade ändringarna i mervärdesskattedirektivet och fastställa regler som behövs för att genomföra de ändringar av mervärdesskattedirektivet som ska tillämpas (se faktapromemoria 2018/19:FPM24). Vid enades medlemsstaterna om en allmän inriktning. Samråd med ägde rum . Förslagen antogs av rådet Skr. 2019/20:115 (utbildning, ungdom, kultur och idrott) . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . 23.2.2Rådsslutsatser om revisionsrättens rapport om uppbörden av mervärdesskatt och tullar vid e- handel Europeiska revisionsrättens särskilda rapport 12/2019 (E-handel: uppbörden av moms och tullar är fortfarande problematisk i många avseenden) presenterades . På antogs rådsslutsatser om rapporten. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggning . 23.2.3Mervärdesskatt för små företag Kommissionen presenterade ett förslag om ändrade mervärdesskatteregler för små företag (se faktapromemoria 2017/18:FPM55). Vid enades medlemsstaterna om en allmän inriktning om ändrade regler om skattebefrielse för små företag. Samråd med ägde rum . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . 23.2.4Mervärdesskatt – införande av vissa krav för betaltjänstleverantörer presenterade kommissionen ett förslag om att införa krav på betaltjänstleverantörer att samla in information om gränsöverskridande betalningar (se faktapromemoria 2018/19:FPM25). Vid enades medlemsstaterna om en allmän inriktning om förslaget. Samråd med ägde rum . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . 23.2.5Mervärdesskatt och punktskatt på gemensamma försvarsinsatser inom unionen Kommissionen presenterade ett förslag om ändring av bestämmelser om mervärdesskatt och punktskatt på gemensamma försvarsinsatser inom unionen (se faktapromemoria 2018/19:FPM51). Vid enades medlemsstaterna om en allmän inriktning om förslaget. Samråd med ägde rum . Förslaget antogs av rådet för jordbruk och fiske . 2019/20:115 För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . 23.3.1Nytt punktskattedirektiv och vissa följdändringar presenterade kommissionen ett förslag till nytt punktskattedirektiv (se faktapromemoria 2017/18:FPM103) och vissa följdändringar avseende administrativt samarbete. Vid enades medlemsstaterna om en politisk överenskommelse om förslagen. Samråd med ägde rum . antog miljörådet förslagen. beslutades även vissa följdändringar i och rådets beslut om datorisering av uppgifter om förflyttningar och kontroller av punktskattepliktiga varor. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . 23.3.2 Ändring av det ena alkoholskattedirektivet presenterade kommissionen ett förslag till ändringar i det ena alkoholskattedirektivet, direktiv /83/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker (se faktapromemoria 2017/18:FPM104). har flera försök gjorts för att nå en politisk överenskommelse, men det har inte gått att nå enighet. För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . 23.3.3Rådsslutsatser om för energibeskattning presenterade kommissionen en rapport om sin utvärdering av rådets direktiv /96/EG om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, kallat energiskattedirektivet. Vid antogs rådsslutsatser om för energibeskattning. Samråd med ägde rum . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . 23.3.4Meddelande om ett förändrat beslutsfattande för EU:s energi- och klimatpolitik presenterade kommissionen ett meddelande om ett förändrat beslutsfattande för EU:s energi- och klimatpolitik. I meddelandet behandlas bl.a. miljörelaterade skatter. Kommissionen hänvisar till meddelandet som beskrivs ovan och argumenterar för en övergång till det ordinarie lagstiftningsförfarandet särskilt i fråga om miljörelaterade Skr. 2019/20:115 skatter (se faktapromemoria 2018/19:FPM47). För ståndpunkten avseende övergång till beslut med kvalificerad majoritet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet på skatteområdet, se avsnitt 23.1.1. Övergång till beslut med kvalificerad majoritet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet (QMV) är tillämplig även på detta meddelande. Uppförandekodgruppen har inrättats för att genomföra uppförandekodens principer. har uppförandekodgruppen fortsatt sitt arbete med att granska att nya skatteåtgärder inte strider mot uppförandekoden, dvs. frysning och avveckling av skatteåtgärder som bedömts vara skadliga. Uppförandekodgruppen har även fortsatt sitt arbete med EU- förteckningen över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner på skatteområdet, vilken upprättades av . och början av 2019 utvärderade uppförandekodgruppen hur de övervakade jurisdiktionerna hade genomfört sina åtaganden att åtgärda problem inom angivna tidsgränser. antog nya slutsatser om EU- förteckningen och uppdaterade förteckningen. Därefter har förteckningen uppdaterats ytterligare fyra gånger (, juni, ). Samråd med om uppförandekoden för företagsbeskattning ägde rum senast . Samråd med om EU- förteckningen över icke-samarbetsvilliga jurisdiktioner ägde senast rum . För svensk ståndpunkt om EU-förteckningen, se skatteutskottets protokoll från överläggning 2017. 23.4.2Beskattning av den digitala ekonomin presenterade kommissionen förslag för beskattningen av den digitala ekonomin (se faktapromemorior 2017/18:FPM73, 2017/18:FPM74 och 2017/18:FPM75). Det ena direktivförslaget rör en långsiktig åtgärd och innebär att regler för beskattning och fördelning av vinster vid en betydande digital närvaro i en medlemsstat införs. Det andra direktivförslaget rör en tillfällig åtgärd på området för indirekt skatt (skatt på vissa digitala tjänster). Efter diskussion vid konstaterades att enighet inte kunde nås när det gällde förslaget om skatt på vissa digitala tjänster. Ett förslag som enbart omfattade digital annonsering utarbetades, men vid konstaterades att det inte var möjligt att nå enighet om det förslaget heller. pågår ett omfattande internationellt arbete inom för att motverka s.k. skattebaserosion och flyttning av vinster 2019/20:115 (BEPS). Detta arbete har bl.a. syftat till att säkerställa att vinster beskattas där de uppkommer och där värde skapas. En del av arbetet har varit inriktat på de utmaningar som digitaliseringen innebär för beskattningen. Det arbetet är nu inne i ett nytt skede och avsikten är att resultatet ska presenteras för G20 vid utgången av 2020. Arbetet är uppdelat i två delar, s.k. pelare, varav den första avser allokeringen av beskattningsrätt mellan stater och den andra fokuserar på kvarstående problem med BEPS. Kommissionen förordade inför en koordinerad EU-ståndpunkt i och i G20 i fråga om detta arbete. Frågor om konsekvensanalys, EU-rättsliga aspekter och koordinering av EU- position, diskuterades även vid . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från om det långsiktiga förslaget och rekommendationen, respektive om förslaget om skatt på vissa digitala tjänster och om koordinering av EU- ståndpunkt i G20 och . Samråd med ägde rum , och . 24.1Förordning om inrättande av ett instrument för inköp av tullutrustning Kommissionen presenterade sitt förslag till förordning om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning (se faktapromemoria 2017/18:FPM149). nåddes en gemensam överenskommelse mellan och rådet. Överläggning med skatteutskottet ägde rum . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . 24.2Förordning om inrättande av ett program för samarbete i tullfrågor Kommissionen presenterade sitt förslag till förordning om inrättande av ett tullprogram för samarbete i tullfrågor (se faktapromemoria 2017/18:FPM148). Överläggning med skatteutskottet ägde rum senast . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggning . Revisionsrättens rapport om införandet av Europeiska revisionsrätten har granskat genomförandet av de nya itsystem som behövs enligt EU:s tullkodex. Resultatet av granskningen har presenterats i revisionsrättens särskilda rapport nr 26/2018: ”En rad förseningar av tullens it-system: vad har gått fel?”. Rådsslutsatser antogs av energirådet . Överläggning ägde rum med skatteutskottet . För svensk ståndpunkt, se skatteutskottets protokoll från överläggningen . Ett av unionstullkodexens viktigaste mål är en övergång från pappersbaserade tullförfaranden till en fullständig användning av elektroniska system. I artikel 278 i kodexen finns bestämmelser som gör det möjligt att fortsätta använda befintliga elektroniska och pappersbaserade lösningar tills de nya it-system som avses i kodexen är i drift. nåddes en politisk överenskommelse mellan rådet, och kommissionen om att ändra artikeln. Ändringen innebär att artikel 278 nu innehåller tre slutdatum för användningen av övergångslösningar. Ändringen antogs av och av rådet för allmänna frågor . presenterade kommissionen ett förslag till en förordning om import av kulturföremål (se faktapromemoria 2016/17:FPM122). nåddes en politisk överenskommelse mellan rådet, och kommissionen. Förslaget godkändes av och antogs av rådet för allmänna frågor . Information lämnades till kulturutskottet . Kommissionen presenterade sitt förslag till årsbudget . Åtagandeanslagen föreslogs uppgå till , vilket lämnade en marginal till taket för åtaganden på . Betalningsanslagen föreslogs uppgå till vilket lämnade en marginal till taket för betalningar på . 2019/20:115 Marginalerna för betalningar skiljer sig från dem som redovisas av kommissionen eftersom tillsammans med likasinnade budgetrestriktiva medlemsstater anser att även specialinstrumenten bör beaktas när marginalerna beräknas vilket resulterar i lägre marginal. Mot bakgrund av allmänna budgetrestriktiva hållning har under rådsförhandlingarna ansett att kommissionens förslag legat för högt och saknat tillräckliga marginaler för att kunna möta oförutsedda händelser under budgetåret. Rådets ståndpunkt antogs och innebar minskningar jämfört med kommissionens förslag. och alla övriga medlemsstater utom en röstade ja till rådets ståndpunkt. Under förlikningen med kunde en överenskommelse nås om årsbudgeten som innebar en åtagandenivå på och betalningar på . Marginalerna uppgår till respektive . Då det slutgiltiga kompromissförslaget innebär en betydligt högre åtagandenivå än både rådets position och kommissionens ursprungliga förslag röstade nej till förslaget. Även fem andra medlemsstater röstade nej. Förslaget godkändes dock av en kvalificerad majoritet i rådet och även av . Rådet fattade ett formellt beslut om EU:s årsbudget . Samråd med ägde rum och överläggning med finansutskottet ägde rum . 25.2Budgetrelaterade åtgärder med anledning av utträde ur unionen Som ett led i en beredskapshandlingsplan för ett avtalslöst brexit presenterade kommissionen förslag till vissa åtgärder rörande EU:s budget i händelse av ett avtalslöst utträde. Förslaget motiverades med det osäkra läget i när det gäller ratificering av utträdeavtalet. Förslagets utgångspunkt var att om utträdesavtal inte ingås kvarstår budgetförbindelserna mellan och i hög grad men utan överenskomna rättsliga arrangemang, vilket bedömdes göra genomförandet av EU:s budget osäker. Utgångspunkten var och är fortsatt att enligt internationell rätt är skyldigt att leva upp till de finansiella åtaganden man gjort som EU-medlem. Kommissionen föreslog på grundval av artikel 352 en förordning om åtgärder rörande genomförande och finansiering av EU:s allmänna budget vid utträde ur unionen. Regelverket skulle vid accept ha inneburit att utträdet i budgethänseende skjutits /20. Regelverket antogs slutligt men kom att bli inaktuellt genom de beslut om senareläggning av utträdet som fattades . Förslagets utformning, som följde av att systemet för EU:s egna medel inte längre skulle vara tillämpligt på , skulle dock innebära att den rabatt på finansieringen av rabatt som , , och åtnjuter, inte skulle tillämpas. 2019/20:115 Detta skulle leda till en viss förskjutning av finansieringsbördan till dessa medlemsstater. Regeringen bedömde att en sådan lösning inte låg i linje med avsikten i överenskommelsen om budgetramen –20 och inte heller med principerna för det överenskomna utträdesavtalet. Regeringen verkade därför tillsammans med , och för en lösning som åtgärdade detta i samband med behandlingen av förslaget. En sådan lösning, i form av ett särskilt arrangemang, uppnåddes under behandlingen i rådsstrukturen. presenterade kommissionen ett i princip identiskt förslag . Om detta förslag träder i kraft innebär det att utträdet i budgethänseende skjuts /21. Förslagen skiljer sig åt då det senare också omfattar det särskilda arrangemang för att bibehålla reduktionen på finansieringen av rabatt för berörda länder (, , , ). Förslaget antogs slutligen på miljörådet . Regeringen har välkomnat att kommissionen tagit fram förslag som syftar till att skydda unionens finansiella intressen och som återspeglar principerna i utträdesavtalet när det gäller ansvar i förhållande till unionens budget. har ställt sig bakom denna linje. 25.2.2Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter antog kommissionen ett förslag till förordning om ändring i förordningen om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (EGF) för perioden –2020. Enligt kommissionens förslag ska fondens tillämpningsområde utvidgas till att även erbjuda stöd till varslade och uppsagda arbetstagare och egenföretagare vars verksamhet har upphört till följd av att lämnar unionen utan ett utträdesavtal. Denna förordningsändring träder enligt förslaget i kraft endast i händelse av ett avtalslöst utträde (se faktapromemoria 2019/20:FPM2) Överläggning med arbetsmarknadsutskottet ägde rum . ställde sig då bakom regeringens ståndpunkt att godkänna förslaget men att principerna om transparens och budgetrestriktivitet ska värnas. presenterade kommissionen ett förslag till förordning om ändring i förordningen om inrättandet av Europeiska unionens solidaritetsfond vid den händelse att lämnar unionen utan Förslaget innebär att fondens tillämpningsområde vidgas från att ge medlemsstater och anslutningsländer finansiell hjälp vid större naturkatastrofer till att även kunna bistå medlemsstater som drabbas ekonomiskt vid ett avtalslöst utträde. Enligt förslaget ska hälften av fondens tilldelade medel kunna användas för att stödja medlemsstater som lider ekonomisk skada av ett avtalslöst utträde (se faktapromemoria 2019/20:FPM17). 2019/20:115 ägde rum . ställde sig då bakom regeringens ståndpunkt att godkänna förslaget men att principen om budgetrestriktivitet ska värnas. 26 Skydd av EU:s finansiella intressen 26.1Ansvarsfrihet för genomförandet av budget beslutade att rekommendera att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. Samråd med ägde rum . valde att lägga ned sin röst vid omröstningen i . beslutade att bevilja kommissionen ansvarsfrihet för genomförandet av budget. 26.2Ansvarsfrihet för genomförandet av budget Revisionsrättens årsrapport om publicerades . Rapporten presenterades för och samråd med ägde rum . Revisionsrätten granskar EU:s inkomster och utgifter för att bedöma om de är lagliga och korrekta. För lämnade revisionsrätten för tredje gången en revisionsförklaring med reservation (i stället för med avvikande mening) när det gällde utgifterna. Däremot så uppskattade revisionsrätten att av de underliggande transaktionerna inte hade skett i enlighet med gällande regelverk (motsvarande felnivå för var ), vilket översteg den vedertagna gränsen för väsentliga fel som ligger på . Rådet kommer att ta ställning till om ska rekommenderas att bevilja kommissionen ansvarsfrihet . har en revidering av förordningen om utredningar genomförda av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning () förhandlats i rådet (se faktapromemoria 2017/18:FPM125). Överläggning med justitieutskottet ägde rum . fattade rådet beslut om att inleda förhandlingar med . Dessa har pågått . och rådet har beslutat om förordning om harmonisering av bruttonationalinkomsten, förordning om europeisk statistik om personer och hushåll samt förordning om europeisk företagsstatistik (se faktapromemoria 2016/17:FPM108, 2016/17:FPM4 respektive 2016/17:FPM83). har förhandlingar pågått om förslaget till förordning om statistik över migration och internationellt skydd och förslaget till förordning om program för den inre marknaden –2017 (se faktapromemoria 2017/18:FPM130 respektive 2017/18:FPM150). Europeiska rådgivande organet för statistikstyrning (ESGAB) presenterade sin tionde årliga rapport till och rådet om genomförandet av riktlinjerna för europeisk statistik. Enligt rapporten står statistiksystemen inför komplexa utmaningar, som drivs av två viktiga faktorer. Den första avser betydande förändringar i hur ekonomiska, miljömässiga och sociala fenomen utvecklas (från digitalisering till globalisering, från klimatförändringar till migration m.m.). Dessa kräver snabba svar från den officiella statistiken för att förbättra definitioner, klassificeringar och statistiska ramverk. Den andra avser inverkan av den s.k. datarevolutionen på de flesta dimensioner av datainsamling, bearbetning och spridningsprocesser. Dessutom sätter det snabbt föränderliga landskapet i traditionella och sociala medier statistikbyråerna under ett stort tryck att interagera med (och i vissa fall konkurrera med) ett växande antal dataproducenter, särskilt från den privata sektorn. antog slutsatser om EU-statistik. Slutsatserna följer upp utvecklingen av europeisk statistik samt sätter prioriteringar och pekar ut riktningen framåt för europeisk statistik. Samråd med ägde rum . DEL 5 RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR 28.1Förebyggande regler om företagsrekonstruktion och om en andra chans för seriösa företagare har förhandlingar slutförts om direktivet om företagsrekonstruktion, om skuldavskrivning och näringsförbud och om åtgärder för effektivare insolvensförfaranden (EU:s Rekonstruktions- och Insolvensdirektiv, se faktapromemoria 2016/17:FPM34). Förslaget är ett led i arbetet med kapitalmarknadsunionen. Direktivet antogs vid rådet för rättsliga och inrikes frågor . II-förordningen är hörnstenen i det rättsliga samarbetet på familjerättens område i EU och innehåller regler om domstols behörighet samt erkännande och verkställighet av domar i familjemål. Vid rådsmötet den 6–antogs en allmän inriktning om förordningens samtliga artiklar och de viktigaste skälen i ingressen. 25juni 2019 antogs den omarbetade II-förordningen (se faktapromemoria 2015/16:FPM116). 28.3Direktiv om tillhandahållande av digitalt innehåll och försäljning av varor har förhandlingar slutförts om de två direktiven om avtal om dels tillhandahållande av digitalt innehåll, dels försäljning av varor (se faktapromemorior 2015/16:FPM36 och 2017/18:FPM21). Direktiven antogs vid rådet (jordbruk och fiske) . har förhandlingarna om kommissionens förslag till omarbetad bevisupptagningsförordning fortsatt (se faktapromemoria 2017/18:FPM139). Det hölls en riktlinjedebatt om digitaliseringsfrågorna i förslaget vid rådet för rättsliga och inrikes frågor den 6–, och den 2–antogs en allmän inriktning om förordningen. Överläggning med justitieutskottet och samråd med ägde rum . Förhandlingar om kommissionens förslag till omarbetad delgivningsförordning (se faktapromemoria 2017/18:FPM138) ledde till att en riktlinjedebatt hölls om digitaliseringsfrågorna vid rådet för rättsliga och inrikes frågor den 6–. Den 2–antogs en allmän inriktning om förordningen. Överläggning med justitieutskottet och samråd med ägde rum . Medlemsstaterna samarbetar sedan ett tiotal år under samlingsnamnet e- juridik för att dels ta fram olika digitala tjänster, dels skapa lättillgänglig och sammanhållen information om medlemsstaternas och EU:s rättssystem, lagstiftning och rättspraxis. Den information och de funktioner som tas fram genom arbetet görs tillgängliga på webbplatsen e- juridikportalen. 29Polissamarbete, straffrättsligt samarbete och tullsamarbete 29.1Samarbete mot brottslighet inklusive terrorism 29.1.1Förebygga terrorism och våldsbejakande extremism Arbetet med den övergripande EU-strategin mot terrorism har pågått . En högnivåexpertgrupp (HLCEGR) har lämnat en rapport med förslag och rekommendationer om hur EU kan förstärka sitt stöd till medlemsstaternas förebyggande arbete mot radikalisering. Flera insatser på EU-nivå har därefter gjorts för att stödja medlemsstaterna i detta arbete. En del i förstärkningen av arbetet handlar om att öka medlemsstaternas inflytande över de insatser som görs. En annan viktig del är att kommissionen gjort det möjligt för medlemsstaterna att göra projekt och studiebesök i för dem angelägna frågor. Vid rådet för rättsliga och inrikes frågor den 4–beslutades att EU ska tillträda konvention om förebyggande av terrorism och dess tilläggsprotokoll, som trädde i kraft . Idecember 2016 meddelade den s.k. Tele2-domen (C- 203/15 och C-698/15) där domstolen bl.a. uttalade att en generell och 2019/20:115 lokaliseringsuppgifter om samtliga abonnenter och registrerade användare och samtliga elektroniska kommunikationsmedel inte var förenlig med . I EU fortsatte diskussionerna om hur Tele2-domen bör tolkas och antog rådet slutsatser i vilka bl.a. kommissionen bjuds in att genomföra en heltäckande studie om förutsättningarna för en framtida EU- rättsakt på området. I har det varit muntlig förhandling i fem mål om datalagring. har, tillsammans med en rad andra medlemsstater, deltagit i fyra av målen och inför domstolen argumenterat för att utrymmet för datalagring bör kunna utvidgas i förhållande till Tele2-domen och att nationell säkerhet och försvar är frågor som faller utanför tillämpningsområde. Generaladvokaten aviserade att förslag till avgöranden i de fyra målen deltagit i skulle presenteras . dom i målen förväntas komma . Överläggning med justitieutskottet ägde rum . Samråd med ägde rum . 29.1.3Ny förordning om en europeisk gräns- och kustbevakning och rådet har antagit en förordning om den europeiska gräns- och . Förordningen trädde i kraft och ersätter den tidigare förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning och förordningen om inrättandet av ett europeiskt gränsövervakningssystem (Eurosur), se faktapromemoria 2018/19:FPM10. Överläggningar med och information till justitieutskottet samt samråd med ägde rum , . 29.1.4Förordningen om att förebygga spridning av terrorisminnehåll online Rådet antog en allmän inriktning om förordningen och beslutade om ändringsförslagen. inleddes trilogförhandlingar mellan rådet och (se faktapromemoria 2018/19:FPM6). 29.1.5Direktivet om finansiell information för att bekämpa brott Direktivet om finansiell information för att bekämpa brott (EU 2019/1153) trädde i kraft . Direktivet ska vara genomfört . presenterade kommissionen förslag till förordningar om regler för tillgång till EU:s informationssystem för ETIAS syften (se faktapromemoria 2018/19:FPM31). Förslagen ska säkerställa att det europeiska systemet för reseinformation och inresetillstånd (ETIAS) ska Skr. 2019/20:115 kunna kommunicera och jämföra uppgifter med relevanta EU informationssystem. antog rådet en allmän inriktning om förordningarna varefter trilogförhandlingar inleddes. bakom rådets position vid rådsmötet . Till protokollet lades en deklaration från om brist på konsekvensanalys ur kostnads-, nytto- och integritetssynvinkel. Överläggning med utskottet hölls . Samråd med ägde rum . och rådet antog en förordning om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer, (se faktapromemoria 2017/18:FPM85) som ska tillämpas . Den nya förordningen innebär bl.a. att endast den som har ett påvisbart behov av sprängämnesprekursorer ska få tillgång till dessa ämnen. Överläggning i försvarsutskottet ägde rum . 29.2.1Byrå för straffrättsligt samarbete Rådet antog Eurojustförordningen .