prop · H703105 · 2020-03-16 00:00:00 — Skollagens bestämmelser om rätten att påbörja en utbildning i gym- nasieskolan innebär att man kan påbörja ett nationellt program senast det år man fyller . Många nyanlända ungdomar som påbörjar sin skolgång i i sista årskurser eller i gymnasieskolans språk- introduktion hinner inte bli behöriga till ett nationellt program innan de passerar åldersgränsen för att påbörja gymnasieskolan. Introduktions- programmet språkintroduktion har fokus på svenska språket för att eleven ska kunna gå vidare till något annat program i gymnasieskolan, eller till annan utbildning. I gymnasieskolan är språkintroduktion det fjärde största programmet där av eleverna i gymnasieskolan går. Under /19 var det enligt statistik från ca 22 900 elever, varav ca 6 400 kvinnor och 16 500 män som studerade på språkintroduktion. Nästan hälften av eleverna som påbörjade sin gymnasieutbildning på språkintroduktion gick vidare till vuxenutbildning direkt eller via ett annat gymnasieprogram. Av de nyanlända eleverna som går vidare till ett natio- nellt program är det även långt ifrån alla som uppnår en gymnasieexamen inom gymnasieskolan. Vuxenutbildningen är och kommer därför fortsatt att vara viktig för denna grupp. Utöver ett stort antal nyanlända finns även ett stort antal andra utrikes födda personer i vuxenutbildningen som har befunnit sig i landet . studerade cirka 249 000 elever i komvux på grund- läggande och gymnasial nivå, varav kvinnor och män. Över en period har antalet elever ökat med ca 53 000 elever. En stor del av ökningen kommer från att gruppen utlandsfödda elever har blivit större. Inom komvux är av eleverna på grundläggande nivå och av eleverna på gymnasial nivå utrikes födda. Majoriteten av eleverna som studerar på gymnasial nivå har en gymnasieutbildning . Den heterogena elevgruppen innebär en utmaning för komvux, som kräver flexibilitet och individanpassning av utbildningen. Målet för komvux och särvux utgår från individen Målet för komvux och särvux är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kom- petens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar (20 kap. 2 § och 21 kap. 2 § skol- lagen). 6.2Komvux ska bidra till kompetensförsörjningen och ge en god grund för fortsatt utbildning Regeringens förslag: Det övergripande målet för komvux komplet- teras så att det framgår att utbildningen också ska –utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörj- ningen till arbetslivet, och –ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. De övergripande målen för utbildningen i komvux kommer därmed att vara att –vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande, –vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompe- tens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling, –den ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning, och –den ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetens- försörjningen till arbetslivet. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag. Utredningens förslag har en annan språklig och redaktionell utformning. Utredningen föreslår att delmålet avseende fortsatt utbildning ska formu- leras att ”ge en grund för elevernas fortsatta utbildning”. Remissinstanser: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända, däribland , Statens skol- inspektion, Arbetsförmedlingen, , kom- mun, läns landsting, Kommuner och Regioner (SKR), i (LO), Tjänstemännens Centralorganisa- tion, , , i Samverkan (ViS) och . SKR håller med utredningen om att komvux allt mer fått en utvidgad roll för arbetsmarknadspolitik, integration och kompetens- försörjning. Förslaget till förtydligat mål stämmer väl överens med den roll som komvux redan har för att möta kompetensförsörjnings- behoven inom många yrken och för nyanländas etablering i arbetslivet. Flera remissinstanser, däribland , kommunalför- bund och samt ViS, instämmer i att det föreslagna målet återspeglar den roll som komvux redan har . LO framhåller att förslaget innebär att utbildningsutbudet mer anpassas efter arbetsmark- nadens behov och med det ökade möjligheter för individen att få en fastare etablering på arbetsmarknaden efter sin utbildning. LO understryker även att vuxenutbildningens omfattning måste vara tillräckligt stor för att täcka såväl arbetsmarknadsbehov som enskildas behov och önskan att bilda sig även bortom uppenbara arbetsmarknadsbehov. framför att det är bra att vuxenutbildningens roll när det gäller kompetens- försörjningen lyfts fram, men att detta i praktiken inte får leda till att vuxenutbildningens bildningsuppdrag åsidosätts. tillstyrker utredningens förslag men framhåller att om möjligheter att studera blir alltför begränsade till den lokala eller regionala kompetensförsörjningen finns det risker för vissa ”inlåsningseffekter” för de elever som siktar på den nationella eller globala arbetsmarknaden. 2019/20:105 , som är positivt till förslaget, framför att kom- munerna måste få kostnadstäckning för det utökade ansvaret att genom komvux bidra till kompetensförsörjningen. anser att det föreslagna tillägget till det över- gripande målet med komvux är olämpligt. När arbetsmarknadens behov lyfts in riskerar utbildningarna att inriktas mot kortsiktiga och innehållsligt snäva behov på lokal eller regional nivå och att utgå från den arbetsmarknad som för tillfället finns. Komvux reguljära verksamhet bör enligt vara av mer långsiktig och övergripande karaktär. Som nämns i avsnitt 3 har och Kommuner och Regioner (SKR) beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till proposition, vars förslag överensstämmer med förslaget i rutan. anser bl.a. att det faktum att det inte görs någon prioritering mellan målen innebär en risk för att bestämmelsen tolkas på så sätt att en kommun kan välja ett av målen att dimensionera utbildningen utifrån. SKR har inte framfört några synpunkter i denna del. Skälen för regeringens förslag Komvux behövs för kompetensförsörjningen Komvux har fått en allt större betydelse för bl.a. integration och kompetensförsörjning. Gymnasieskolan räcker inte till för att ensam tillgodose arbetsmarknadens behov av yrkesutbildad arbetskraft, utan vuxenutbildningen spelar en viktig roll. Detta återspeglas i viss mån i hur utbildningen planeras och dimensioneras, framför allt när det gäller yrkes- utbildningen inom komvux. I skollagen utgår dock vuxenutbildningens mål ensidigt från individens behov och komvux roll för kompetensförsörj- ningen återspeglas inte alls. I enlighet med den vidgade roll som komvux har fått anser regeringen att det övergripande målet för komvux bör utvidgas med flera mål så att de målsättningar som anges i skollagen överensstämmer med hur komvux fungerar i praktiken och de förväntningar som samhället har på vuxen- utbildningen. Ett nytt kompletterande delmål för komvux om att utbild- ningen ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetens- försörjningen till arbetslivet uppfyller detta syfte. Ett sådant komp- letterande mål står också bättre i samklang med ett av de angivna syftena med gymnasieskolan, vilket är att utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet (15 kap. 3 § skollagen). Då gymnasieskolan och komvux på gymnasial nivå delar ämnes- och kursplaner och tillsammans bidrar till kompetensförsörjningen är det också rimligt att det framgår av målen för de båda skolformerna. Rege- ringen föreslår därför att ett kompletterande nytt mål för komvux ska vara att komvux ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetens- försörjningen till arbetslivet. Landsting benämns regioner. Det finns etablerade regionala samarbeten mellan kommuner som inte alltid följer regionernas gränser utan som snarare bygger på vad som är funktionellt. är dessa områden mindre än regionerna och i vissa fall omfattar de kommuner som är belägna i olika regioner. När en utbildning planeras utifrån regionala kompetensbehov bör det göras med hänsyn till hur arbetsmarknaden fungerar, t.ex. vad avser vilka möjligheter människor har att pendla. Det föreslagna nya delmålet har relevans inte bara för komvux på gymnasial nivå, utan även för komvux på grundläggande nivå, och sfi. En utbildning på grundläggande nivå är sällan slutmålet, utan utbildningen behöver kompletteras med utbildning på gymnasial eller eftergymnasial nivå för att eleven ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden. Många elever i sfi har redan en gymnasial eller eftergymnasial utbildning, och för dem är det svenska språket nyckeln till etablering. Genom det nya målet betonas att även utbildning i komvux på grundläggande nivå och sfi har som mål att bl.a. bidra till kompetensförsörjning. Förslaget innebär inte bara att de övergripande målen för komvux stämmer bättre överens med syftet för gymnasieskolan, utan även med arbetsmarknadsutbildningens syften. Arbetsförmedlingen framför att för- slaget innebär att Arbetsförmedlingen och komvux får ett tydligt gemen- samt uppdrag för kompetensförsörjning. Detta skapar enligt myndigheten goda förutsättningar att förbättra samverkan genom till exempel samsyn vid planering av utbildningar och individuell planering av utbildnings- insatser för individer. Regeringen delar denna bedömning och anser att det är positivt om t.ex. samverkan kring planering av utbildning kan utvecklas, men vill påpeka att kompetensförsörjning endast kommer att vara ett av flera mål med utbildningen inom komvux. Komvux ska liksom även fortsatt ha som mål att bl.a. ge vuxna möjligheter att utveckla sina kunskaper och kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt främja sin personliga utveckling. Såväl LO som Lärar- nas har betonat att det nya målet inte får leda till att vuxen- utbildningens bildningsuppdrag åsidosätts. Regeringen instämmer i detta. ser positivt på förslaget men påpekar att om kommunerna får ett utökat ansvar att genom komvux bidra till kompetens- försörjningen, måste kommunerna också få en möjlighet att få kostnads- täckning för detta uppdrag. Förslaget innebär dock inte att kommunerna måste erbjuda mer utbildning. Däremot innebär det ett klargörande av att den utbildning som erbjuds i komvux, vid sidan av andra mål, även ska bidra till den nationella och regionala kompetensförsörjningen. I samman- hanget kan framhållas att regeringen genomfört om- fattande satsningar på vuxenutbildningen inom ramen för det s.k. . Satsningarna innehåller bl.a. medel till kommunerna för ett stort antal nya platser inom yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux) och en rättighet till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Med regeringens tidigare beslutade satsningar bör kommunernas förutsättningar att genom komvux bidra till kompetensförsörjningen vara mycket goda. Flera remissinstanser, däribland , och samt ViS, instämmer också i att det föreslagna målet återspeglar den roll som komvux redan har . framför att det redan finns en vuxenutbildnings- form, regionalt yrkesvux, som ska ha en tydlig koppling till branscherna och som ska möta behoven på den regionala arbetsmarknaden. Komvux reguljära verksamhet bör däremot enligt vara av mer lång- siktig och övergripande karaktär. Regeringen vill här framföra att regionalt yrkesvux i själva verket är en del av den reguljära utbildningen i komvux. Enligt förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning ska utbildningen i regionalt yrkesvux leda till kompe- tenser som efterfrågas på arbetsmarknaden. Genom att det övergripande målet med komvux nu ändras, så att det även inkluderar kompetens- försörjning, stämmer det bättre överens med de delar av komvux som ingår i satsningen på regionalt yrkesvux. framför vidare att om målet med utbildningen utgår från arbetsmarknadens behov riskerar utbildningarna att inriktas mot såväl kortsiktiga som innehållsligt snäva behov. Enligt regeringens bedömning kommer dock ändringen av målet inte att påverka långsiktigheten i komvux. Det bör inte finns en motsätt- ning mellan långsiktighet och att utbildningen ska planeras med hänsyn till arbetsmarknadens kompetensbehov. Detta sker inom vuxenutbildningen. befarar risker för vissa ”inlåsningseffekter” för de elever som siktar på den nationella eller globala arbetsmarknaden. Regeringen vill framhålla att förslaget innebär att utbildningen i komvux ska utgöra en bas för såväl den nationella som den regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. är ett land med en stor export av varor och tjänster till omvärlden. Globala kompetensbehov återfinns därför sannolikt även till stor del i de kompetensbehov som finns regionalt och nationellt. Komvux uppgift att bidra till kompetensförsörjningen bör dock utgå från behov som finns på den svenska arbetsmarknaden. Komvux ska även ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning Det vanligaste skälet till att studera i komvux är vid sidan av att skaffa sig en yrkesutbildning, att förbereda sig för fortsatta studier. I samband med att det i målen för komvux tydliggörs att utbildningen ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet är det därför lämpligt att tydliggöra att komvux även ska ha som mål att ge en grund för fortsatt utbildning. Ett likande syfte finns för gymnasieskolan (15 kap. 2 § skollagen). Utredningen föreslår att målet med utbildningen ska vara att ge en grund för elevernas fortsatta utbildning. Regeringen före- slår dock att det kompletterande nya målet preciseras ytterligare så att det anges utbildningen ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. Detta innebär att målet kommer att vara formulerat på ett sätt som mer liknar formuleringen av motsvarande syftesbeskrivning för gymnasie- skolan. Alla mål är lika viktiga Utredningen har föreslagit att de olika målen ska formuleras i meningar. För att bestämmelsen ska bli tydligare föreslår regeringen dock att de olika målen ska anges i strecksatser. Eftersom alla mål är lika viktiga ska de anges utan inbördes prioritering. Regeringen föreslår således att målen för utbildningen i komvux ska vara att –vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande, –vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling, –den ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning, och –den ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensför- sörjningen till arbetslivet. anser bl.a. att eftersom det inte görs någon prioritering mellan Prop. 2019/20:105 målen finns det en risk för att bestämmelsen tolkas på så sätt att en kom- mun kan välja ett av målen att dimensionera utbildningen utifrån. Formu- leringen av bestämmelsen ska dock inte tolkas på detta sätt utan det är fråga om kumulativa mål, dvs. huvudmannen för komvux måste dimen- sionera utbildningen så att den kan uppfylla alla målen. Breddningen av målen för komvux innebär således inte att de redan existerande målen tappar i betydelse. Att målen anges utan någon inbördes prioritering inne- bär således inte att en kommun kan välja att enbart ta hänsyn till något eller några av målen. Bestämmelsen har i stället utformats på ett sådant sätt att kommunerna behöver ta hänsyn till samtliga mål. Målen ska gälla även för komvux som särskild utbildning Särvux föreslås i avsnitt 5 bli en del av komvux och benämnas komvux som särskild utbildning. Detta innebär att förslagen om nya övergripande mål för utbildningen även kommer att gälla för det som är särvux. Elever i nuvarande särvux har generellt sett svårare att etablera sig på arbetsmarknaden än elever i det som är komvux. Det är dock inget skäl för att hävda att det är mindre viktigt i komvux som särskild utbildning än för andra delar av komvux att betona att utbildningen ska utgöra en bas för kompetensförsörjningen till arbetslivet. Utbildningen inom komvux som särskild utbildning bör, precis som komvux i övrigt, utgå från arbetsmark- nadens behov av kompetens. Hänsyn måste dock förstås tas till elev- gruppens varierade förutsättningar. Genom ett ökat fokus på arbetslivets kompetensbehov, i utbildningens innehåll liksom i planering och dimen- sionering av utbildning i övrigt, kan den också i högre grad leda till arbete efter avslutade studier. Liksom för komvux i övrigt bör utbildningen i komvux som särskild utbildning även ha som mål att ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. Studier inom komvux som särskild utbildning kommer precis som nuvarande särvux inte att leda till formell behörighet till universitet eller högskola. Som konstateras i avsnitt 5.7 finns det dock vissa möjlig- heter att uppfylla behörighetskraven genom reell kompetens och genom att ett lärosäte har vissa möjligheter att göra undantag från behörighets- kraven. kan det vara mycket svårt för en elev i särvux på gymnasial nivå att direkt påbörja en eftergymnasial utbildning. Det är sannolikt lättare för en elev inom komvux som särskild utbildning att gå till vidare studier på gymnasial nivå, t.ex. i komvux eller folkhögskola. Komvux som särskild utbildning bör dock alltid planeras så att den, utifrån elevgruppens varierande förutsättningar, ger en god grund till fortsatt utbildning. 6.3Även prioriteringsregeln behöver anpassas till förändrade behov prioriteras endast de med kort tidigare utbildning Ett urval ska göras om inte samtliga behöriga sökande kan antas till utbild- De nuvarande bestämmelserna om prioritering i skollagen innebär att inom komvux på gymnasial nivå och särvux ska de som fått minst 2019/20:105 utbildning prioriteras (20 kap. 2 § och 21 kap. 2 § skollagen). Majoriteten av eleverna i komvux på gymnasial nivå har dock en längre tidigare utbildning. Med längre utbildning avses här en genomgången utbildning från gymnasieskolan eller motsvarande. statistik visar att av eleverna i komvux hade en tidigare högskole- utbildning och hade en utbildning motsvarande gymnasie- skolans 3- och 4-åriga linjer och program. Andelen kvinnor och män som har genomgått en gymnasial utbildning är lika stor medan kvinnor respektive män har genomgått en eftergymnasial utbildning. Då dessa kvinnor och män inte brukar betraktas ha kort tidigare utbildning sker ingen rangordning mellan dem och när urval sker prioriteras de alltid efter elever med kort tidigare utbildning. Urval ska aldrig göras inom de delar av komvux och särvux där det finns en rätt för behöriga sökande att också tas emot till utbildningen. En sådan rätt att delta i utbildning finns inom komvux och särvux på grundläggande nivå samt inom sfi. En vuxen har också rätt att delta i ut- bildning inom komvux på gymnasial nivå för att uppnå grundläggande eller särskild behörighet till högskoleutbildning eller och för att uppfylla krav på särskilda kunskaper för utbildning inom (20 kap. 11 och 19–19 d §§ skollagen och 3 kap. 7 § för- ordningen om vuxenutbildning). Därmed handlar frågan om urval i praktiken om urval till gymnasiala yrkesutbildningar. I brist på en regle- ring om hur rangordning ska ske mellan de elever som har sökt sådan utbildning och som inte har kort tidigare utbildning, kan kommunerna tillämpa egna prioriteringsregler, vilket i sin tur kan innebära att urvalet görs på olika sätt i olika kommuner. Liksom många komvuxelever med kort tidigare utbildning är elever med en längre tidigare utbildning ofta beroende av en yrkesutbildning för att kunna få ett arbete eller undvika arbetslöshet. Behovet av en yrkes- utbildning kan uppstå vid olika skeden i livet, t.ex. för en vuxen som slutfört ett högskoleförberedande program i gymnasieskolan men som inte vill läsa vidare på universitet eller högskola, eller som har förlorat arbetet mitt i livet eller för en nyanländ strax efter hon eller han fått uppe- hållstillstånd i . Dagens prioriteringsregler riskerar dock att göra att kvinnor och män med längre utbildning blir utan plats på en yrkes- utbildning även om hon eller han behöver den för att t.ex. kunna etablera sig arbetsmarknaden. För särvux saknas statistik om hur många av eleverna som redan har slutfört en utbildning på gymnasial nivå. Liksom för komvux på gymnasial nivå kan behovet av utbildning ofta vara lika stort för en elev inom särvux som har en längre tidigare utbildning, t.ex. en elev med förvärvad hjärn- skada, som för en med kort tidigare utbildning. Hur görs prioriteringen inom gruppen vuxna med kort utbildning? I de fall då ett urval behöver göras inom komvux på gymnasial nivå och särvux på gymnasial nivå gäller som nämnts inom båda dessa utbild- ningsformer att företräde ska ges till vuxna med kort tidigare utbildning. Detta brukar i praktiken tolkas som att det innefattar kvinnor och män som inte har fullgjort ett nationellt program i gymnasieskolan eller mot- svarande utbildning. Sökande till komvux på gymnasial nivå som har kort tidigare utbildning Prop. 2019/20:105 prioriteras enligt följande kriterier. Först kommer sökande som önskar fullfölja studier som de har påbörjat enligt en upprättad individuell studie- plan och sedan kommer sökande som behöver utbildningen för att kom- plettera ett reducerat program från gymnasieskolan eller för annan be- hörighetskomplettering. Efter dessa kommer sökande som behöver utbild- ningen för pågående yrkesverksamhet eller planerat yrkesval (3 kap. 7 § förordningen om vuxenutbildning). Inom särvux sker prioriteringen av sökande med kort tidigare utbildning enligt liknande principer. Först kommer sökande som inte har deltagit i motsvarande utbildning, sedan sökande som önskar fullfölja studier som de har påbörjat enligt en upprättad individuell studieplan. Efter dessa kommer sökande som önskar fullfölja studier som de har påbörjat inom gymnasiesärskolan och slutligen sökande som behöver utbildningen för pågående yrkesverksamhet och planerat yrkesval (3 kap. 8 § förord- ningen om vuxenutbildning). Inom särvux angavs tidigare att den med störst behov skulle prioriteras. Detta reglerades i förordningen (1992:736) om vuxenutbildning för utvecklingsstörda. I och med införandet av skollagen (2010:800) ändrades prioriteringsregeln så att den som har fått minst utbildning ska prioriteras. Målet fördes också in i skollagen (prop. 2009/10:165). 6.4Den med störst behov av utbildning ska prioriteras Regeringens förslag: Utgångspunkten för utbildningen i komvux av en enskild elev ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Inom komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå ska de som har störst behov av utbildning prioriteras. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens för- slag. Utredningen föreslår inte att det ska markeras att den befintliga bestämmelsen om att utgångspunkten för utbildningen i komvux ska vara den enskildes behov och förutsättningar inte avser frågan om dimen- sionering av utbildningen utan vilken utgångspunkt som ska gälla vid utbildning av en enskild elev. Remissinstanser: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att invända, däribland , kommun, , kommun, , Lärarför- bundet, i (LO) och . ser positivt på den perspektivförskjutning som ut- redningen föreslår vad gäller prioritering av elever. Folkhögskolorna har erfarenhet av att studerande med behörighetsintyg innehållande enbart vissa ämnen på gymnasienivå inte betraktas som korttidsutbildade, utan anses som överkvalificerade, och därmed blir bortprioriterade. Detta trots att deras behov av utbildning är stort. Dagens regler har därmed skapat återvändsgränder för de studerande. Detta kan enligt rådet förhoppningsvis lösas genom den föreslagna förändringen av denna antagningsprincip. Även är positiv till utredningens förslag om att nu- 2019/20:105 varande prioriteringsregel i skollagen ändras till att den med störst behov av utbildning ska prioriteras.