prop · H703105 · 2020-03-16 00:00:00 — Komvux för stärkt kompetensförsörjning Regeringens proposition 2019/20:105 Komvux för stärkt kompetensförsörjning Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800). Förslagen syftar bl.a. till att vuxenutbildning (komvux) i högre grad ska bidra till arbetslivets behov av kompetens och bättre möta vuxnas behov av utbildning i olika skeden av livet. De övergripande målen med utbildningen ska därför kompletteras så att det framgår att utbild- ningen även ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetens- försörjningen till arbetslivet och ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. Vidare ska prioriteringsregeln inom komvux ändras så att de med störst behov av utbildning prioriteras. Detta innebär att inte bara de med minst utbildning utan även bl.a. arbetslösa och vuxna i behov av yrkesväxling ska prioriteras vid urval till utbildningen. För att bl.a. minska arbetsbördan för lärare och öka genomströmningen, ska en förenklad betygsskala införas inom delar av komvux. För att reglerna för gymnasieexamen i komvux ska bli mer flexibla ska ett kom- vuxarbete ersätta gymnasiearbetet i komvux. Särskild utbildning för vuxna (särvux), för vuxna med utvecklingsstör- ning eller förvärvad hjärnskada, ska inte längre vara en egen skolform inom skolväsendet utan ska ingå i skolformen komvux. I gymnasieskolan ska handels- och administrationsprogrammet byta namn till försäljnings- och serviceprogrammet. De lagändringar som innebär att målet för komvux kompletteras, att särvux blir en del av komvux och att handels- och administrationspro- grammet byter namn ska träda i kraft . De lagändringar som innebär en ny betygsskala i delar av komvux föreslås träda i kraft och övriga lagändringar . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ............ Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......... 2.3Förslag till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) ...................................................................... 2.4Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) ........................................................................ 2.5Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ...................................................................... 2.6Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ...................................................................... 2.7Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ................................................ 2.8Förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800)................................... 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor............................. Ärendet och dess beredning ............................................................ Komvux behöver i än högre grad bidra till Särvux ska bli en del av komvux .................................................... Särvux behöver stärkas..................................................... Särvux ska upphöra som egen skolform........................... 5.3Det införs en rätt att genomgå prövning för betyg inom komvux som särskild utbildning ............................. 5.4Det införs en rätt till komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå i en annan 5.5Ökade möjligheter till komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå i en annan kommun ........... 5.7Riksdagens tillkännagivande om tillgång till eftergymnasial utbildning för elever med 6 Det övergripande målet för komvux kompletteras och Målet för komvux behöver anpassas till förändrade 6.2Komvux ska bidra till kompetensförsörjningen och ge en god grund för fortsatt utbildning............................. 6.3Även prioriteringsregeln behöver anpassas till Den med störst behov av utbildning ska prioriteras ......... 7 En förenklad betygsskala införs...................................................... Betygsskalan har fler betygssteg än nödvändigt.............. En betygsskala med färre betygssteg införs..................... 8 Komvuxarbete införs för ett mer flexibelt komvux........................ 8.1Bestämmelserna om gymnasiearbetet är inte anpassade efter vuxna elevers behov och 8.2Ett komvuxarbete ska ersätta gymnasiearbetet och 9 Handels- och administrationsprogrammet inom gymnasieskolan ska byta namn...................................................... 9.1Justeringar av programmets struktur och innehåll 9.2Handels- och administrationsprogrammet ska byta namn till försäljnings- och serviceprogrammet ............... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................ Ekonomiska konsekvenser för staten............................. Ekonomiska konsekvenser för kommunerna................. Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen.......... 11.4Konsekvenser för företag och 11.5Konsekvenser för jämställdheten och de 11.6FN:s konvention om rättigheter för personer med Konsekvenser i förhållande till ..................... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)..... Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800)..... 12.3Förslaget till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) ................................................................... 12.4Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) ..................................................................... 12.5Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ................................................................... 12.6Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ................................................................... 12.7Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................. 12.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) ................................ 12.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor.......................... Sammanfattning av betänkandet En andra och en annan chans – ett komvux i tiden (SOU 2018:71)......... Förteckning över remissinstanserna .............................. 2019/20:105 Bilaga 4 Lagförslaget i betänkandet En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning (SOU 2016:77) i Förteckning över remissinstanserna ............................... Förteckning över remissinstanserna avseende Statens skolverks förslag................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ....... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i arbetsmiljö- lagen (1977:1160). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i mervärdes- skattelagen (1994:200). 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i inkomst- skattelagen (1999:1229). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestöds- lagen (1999:1395). 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). 8.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). 9.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor. 2019/20:105 2 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)1 dels att 21 kap. ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1 och 12 §§, 2 kap. 2, 3, 13, 18, 20 och 26 §§, 3 kap. 13 §, 4 kap. 16 §, 5 kap. 5, 17, 19 och 22 §§, 15 kap. 14 §, 18 kap. 13 §, 20 kap. 1–7, 9–18, 20–23, 35–37, 38 och 40 §§, 23 kap. 2, 6 och 8 §§, 24 kap. 10 §, 26 a kap. 5 §, 28 kap. 12 §, 29 kap. 3 och 12 §§, bilaga 1 och rubrikerna närmast före 20 kap. 11 och 20 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubrikerna närmast efter 20 kap. 9 och 15 §§ ska lyda ”vuxenutbildning på grundläggande nivå och som särskild utbildning på grundläggande nivå”, och ”vuxenutbildning på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå”, dels att det ska införas sju nya paragrafer, 20 kap. 11 a–11 d och 20 a– 20 c §§, av följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda enligt 2 kap. 2– – gymnasiesärskola, och 1 Senaste lydelse av 21 kap. 1 § 2012:109 21 kap. 16 § 2012:109 21 kap. 4 § 2016:550 21 kap. 18 § 2012:109 21 kap. 5 § 2012:109 21 kap. 20 § 2012:109 21 kap. 5 a § 2012:109 21 kap. 20 a § 2012:109 21 kap. 8 § 2015:482 21 kap. 20 b § 2012:109 21 kap. 10 a § 2015:482 rubriken närmast före 21 kap. 5 § 2012:109 21 kap. 11 § 2012:109 rubriken närmast före 21 kap. 10 a § 2015:482. 2Senaste lydelse 2015:482. – särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, same- skolan och vissa särskilda utbildningsformer. Lagen är uppdelad i 30 kapitel. Lagen är uppdelad i 29 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), –åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), –grundsärskolan (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), –gymnasieskolan (15–17 a kap.), –gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –särskild utbildning för vuxna (21 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), –tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (26 kap.), –behandling av personuppgifter (26 a kap.), –och (27 kap.), –överklagande (28 kap.), och –övriga bestämmelser (29 kap.). Kommuner är huvudmän för för- Kommuner är huvudmän för för- skola, förskoleklass, grundskola, skola, förskoleklass, ning för vuxna och fritidshem, om om inte annat följer av 4 §. inte annat följer av 4 §. Senaste lydelse 2018:1354. Senaste lydelse 2017:759. 2019/20:105 I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter enligt denna lag. Om kommunens uppgifter full- görs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, lämna de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser i förskola och i sådan verksamhet som avses i 25 kap. till de övriga nämnderna. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är före- skrivet om nämnder i kommunallagen (2017:725). En region får vara huvudman för gymnasieskola, gymnasiesärskola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna i den utsträckning som anges i denna lag. En region får vara huvudman för gymnasieskola, gymnasiesärskola och vuxenutbildning i den utsträckning som anges i denna lag. I en region som är huvudman för sådana skolformer som anges i första stycket ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra regionens uppgifter enligt denna lag. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är före- skrivet om nämnder i kommunallagen (2017:725). Endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om vad som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. Regeringen får även meddela föreskrifter om undantag från kra- ven på legitimation och behörighet för sådana speciallärare och spe- cialpedagoger som är anställda som lärare i grundsärskolan, specialsko- lan, gymnasiesärskolan eller sär- skild utbildning för vuxna. Regeringen får även meddela föreskrifter om undantag från kra- ven på legitimation och behörighet för sådana speciallärare och spe- cialpedagoger som är anställda som lärare i grundsärskolan, specialsko- lan eller gymnasiesärskolan. Det- samma gäller i fråga om special- lärare och specialpedagoger som är anställda som lärare inom kom- munal vuxenutbildning och som undervisar inom vuxen- utbildning som särskild utbildning. Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven enligt 13 § eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska Senaste lydelse 2019:947. Senaste lydelse 2013:823. Senaste lydelse 2011:189. 1. vara lämplig att bedriva undervisningen, och 2.i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. En person som avses i första stycket får bedriva undervisning under högst i sänder. Detta gäller dock inte om undervisningen avser 2. yrkesämne i gymnasieskola, 2. ett yrkesämne i a) gymnasieskolan, enutbildning på gymnasial nivå b) gymnasiesärskolan, eller särskild utbildning för vuxna c) vuxenutbildning på på gymnasial nivå, eller gymnasial nivå, eller som särskild utbildning på gym- nasial nivå, eller 3.individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenut- bildning. Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskol- lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbe- gränsning, om han eller hon ska undervisa i modersmål eller i ett yrkesämne i gymnasieskolan, gym- nasiesärskolan, vuxen- utbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, eller individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Detta gäller bara om Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbe- gränsning, om han eller hon ska undervisa i 2.ett yrkesämne i a) gymnasieskolan, b) gymnasiesärskolan, c) vuxenutbildning på gymnasial nivå, eller d) vuxenutbildning som särskild utbildning på gymna- sial nivå, eller 3.individuella kurser eller orien- teringskurser i vuxen- utbildning. Det som anges i andra stycket gäller bara om 1.det saknas sökande som har legitimation, 2.den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 3.det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva under- visningen. Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt före- skrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska 8Senaste lydelse 2017:1104. 2019/20:105 bedriva undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare eller för- skollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. vuxenutbildning eller särskild ut- vuxenutbildning får för sina elever bildning för vuxna får för sina anordna sådan elevhälsa som avses elever anordna sådan elevhälsa som i 25 §. avses i 25 §. I , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymna- sieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna ska betyg sättas i den utsträckning och form som följer av denna lag eller annan författning. I , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymna- sieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning ska betyg sättas i den utsträckning och form som följer av denna lag eller annan författning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från första stycket för fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. I en lokal styrelse för en förskole- enhet eller en skolenhet med grund- skola eller grundsärskola ska före- trädare för barnens eller elevernas vårdnadshavare och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. I en lokal styrelse för en skolenhet med gymnasieskola, gymnasiesär- skola, vuxenutbildning eller särskild utbildning för vuxna ska företrädare för eleverna och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. Företrädarna för eleverna eller vårdnadshavarna får inte vara fler än övriga ledamöter. I en lokal styrelse för en förskole- enhet eller en skolenhet med grund- skola eller grundsärskola ska före- trädare för barnens eller elevernas vårdnadshavare och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. I en lokal styrelse för en skolenhet med gymnasieskola, gymnasiesär- skola eller vuxenut- bildning ska företrädare för elever- na och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. Företrädarna för eleverna eller vårdnadshavarna får inte vara fler än övriga leda- möter. Ordningsregler ska finnas för varje skolenhet. De ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. 9 Senaste lydelse 2015:482. Senaste lydelse 2015:482. Senaste lydelse 2015:482. Senaste lydelse 2015:482. Rektorn beslutar om ordningsregler. Denna paragraf gäller inte för Denna paragraf gäller inte för särskild utbildning för vuxna. I gymnasieskolan, gymnasiesär- I gymnasieskolan, gymnasiesär- och särskild utbildning för vuxna ning får huvudmannen besluta att får huvudmannen besluta att helt helt eller delvis stänga av en elev eller delvis stänga av en elev om 1.eleven med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid bedömningen av elevens måluppfyllelse och kunskaper, 2.eleven stör eller hindrar utbildningens bedrivande, 3.eleven utsätter någon annan elev eller av utbildningen berörd person för kränkande behandling, eller 4.elevens uppförande på annat sätt inverkar negativt på övriga elevers trygghet och studiero. Huvudmannen får besluta att ett beslut om avstängning ska gälla . Om det kan antas att någon av förutsättningarna för avstängning enligt första stycket 2–4 är uppfyllda och beslutet är nödvändigt med hänsyn till elevernas trygghet och studiero, får rektorn besluta om omedelbar av- stängning. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt tredje stycket. Huvudmannen får besluta att helt eller delvis stänga av en elev från en viss utbildning i gymnasiesko- lan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning eller särskild ut- bildning för vuxna, om Huvudmannen får besluta att helt eller delvis stänga av en elev från en viss utbildning i gymnasiesko- lan, gymnasiesärskolan eller kom- munal vuxenutbildning, om 1.det i utbildningen ingår praktik eller delar av utbildningen är arbets- platsförlagd, och 2.det är uppenbart olämpligt att eleven deltar i den praktiska tjänst- göringen. Huvudmannen får besluta att ett beslut om avstängning ska gälla . Om det kan antas att förutsättningarna för avstängning enligt första stycket är uppfyllda och det är nödvändigt på grund av brådskande om- ständigheter, får rektorn besluta om omedelbar avstängning. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt tredje stycket. 13Senaste lydelse 2015:482. 14Senaste lydelse 2015:482. Rektorn eller en lärare får från en elev omhänderta föremål som an- vänds på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i denna. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt första Denna paragraf gäller inte Denna paragraf gäller inte för särskild utbildning för vuxna. får vara gemensam för gymnasiesko- lan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasiesko- lan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gym- nasial nivå. får vara gemensam för gymnasieskola anordnad av kommuner, regioner och enskilda huvudmän. får vara gemensam för gymnasiesär- skolan, gymnasieskolan, särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå och vuxenutbild- ning på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasiesär- skolan, gymnasieskolan, vuxenutbildning som särskild ut- bildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasiesärskola anordnad av kommuner, regioner och enskilda huvudmän. I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–9 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på grundläggande nivå (10–15 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på gymnasial nivå (16–23 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på grundläggande nivå och vuxenutbild- ning som särskild utbildning på grundläggande nivå (10–15 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning Senaste lydelse 2015:482. Senaste lydelse 2019:947. Senaste lydelse 2019:947. Senaste lydelse 2015:482. som särskild utbildning på gymna- Prop. 2019/20:105 sial nivå (16–23 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning i svenska för invandrare (24–33 §§), –bestämmelser om betyg (34–41 §§), –bestämmelser om validering (42 och 43 §§), och –bestämmelser om intyg (44 och 45 §§). Målet för den kommunala vuxen- utbildningen är att vuxna ska stöd- jas och stimuleras i sitt lärande. – vuxna ska stödjas och stimu- ska ges möjlighet att utveckla sina leras i sitt lärande, kunskaper och sin kompetens i – vuxna ska ges möjlighet att ut- syfte att stärka sin ställning i arbets- veckla sina kunskaper och sin och samhällslivet samt att främja kompetens i syfte att stärka sin sin personliga utveckling. ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga ut- – den ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning, och – den ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompe- tensförsörjningen till arbetslivet. ska vara den enskildes behov och en av en enskild elev ska vara elevens behov och förutsätt- ning som särskild utbildning på gymnasial nivå ska de som fått minst utbildning prioriteras. När det gäller vuxen- utbildning på gymnasial nivå ska de som fått minst utbildning priori- teras. Kommunerna ska tillhandahålla vuxenutbildning. Utbildningen ska tillhandahållas på grundläggande nivå, gymnasial nivå och som svenska för in- vandrare. –på grundläggande nivå, –på gymnasial nivå, –som särskild utbildning på grundläggande nivå, 19Senaste lydelse 2015:482. 20Senaste lydelse 2015:482. – som särskild utbildning på gymnasial nivå, och – som svenska för invandrare. Utbildning på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna sådana kun- skaper som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet. Den syftar också till att möjliggöra fortsatta studier. Utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan ska ge. Särskild utbildning på grund- läggande nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i grundsärskolan ska ge. Särskild utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kun- skaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen på nationella program i gymnasiesärskolan ska ge. Utbildning i svenska för invandrare syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skriv- färdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Utbildningen får ske på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar. Utbildningen bedrivs i form av Utbildningen bedrivs i form av kurser och på gymnasial nivå även i form av ett gymnasiearbete. nivå bedrivs även i form av ett bedrivs även i form av ett gymna- På gymnasial nivå betecknas kursernas och gymnasiearbetets om- fattning med gymnasiepoäng. Inom särskild utbildning på gym- nasial nivå betecknas kursernas och gymnasiesärskolearbetets om- fattning med gymnasiesärskole- poäng. För varje kurs ska det finnas en kursplan när det gäller utbildning på grundläggande nivå.