prop · H70375 · 2020-03-10 00:00:00 — liga övnings- och skjutfält bör övervägas (bet. 2017/18:FöU1 s 20 f.) och därmed bifallit motion 2017/18:3220 yrkande 16. Regeringen redovisar i budgetpropositionen (prop. 6 avsnitt 3.2.2 s. 44) bedömningen att det inte finns något behov av att överväga ett moratorium enligt tillkännagivande och att regeringen därmed anser tillkännagivandet som slutbehandlat. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 2018/19:1, bet. redovisad, se skr. 2018/19:75 (Fö 15). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 c) om krediter i : –om bemyndigande till regeringen att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. Regeringen har inte utnyttjat bemyndigandet. beslu- tade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna avseende punkten 2c. Punkten är slutbehandlad. Punkt 4 om reviderad investeringsplan för Försvarsmakten*: har tillkännagett det som utskottet anför om reviderade investeringsplaner för Försvarsmakten (bet. 2018/19:FöU6 s. 50 f.) och därmed bifallit motion 2018/19:2946 yrkande 2. Regeringen redovisade i vårändrings- budgeten (prop. 2018/19:99 s. 106 f.) reviderade investe- ringsplaner för anskaffning och vidmakthållande av försvarsmateriel och ansåg därmed tillkännagivandet som slutbehandlat. Punkten är slut- behandlad. Punkt 9 om redovisning av livscykelkostnaden för medelräckviddigt luftvärn*: har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om en redovisning av livscykelkostnaden för det medelräckviddiga luftvärnssystemet (bet. 2018/19:FöU6 s. 57 f.) och därmed bifallit motion 2018/19:42. Regeringen lämnade i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr 6 avsnitt 3.2.2 s. 35 f.) en redovisning till avseende nytt medelräckviddigt luftvärn och ansåg därmed tillkännagivandet som slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. försvar på regional nivå 2018/19:28, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att lägga skrivelse till handlingarna. Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet 2019/20:75 Försvars- departementet 2018/19:70, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. beslutade regeringen att skriva av ärendet. Skyddsobjekt och obemannade farkoster 2018/19:129, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen de lagar antagit (SFS 696 och 697). Se även redovisning under rskr. 2015/16:165 (Fö 4). En ny beteckning för kommuner på regional nivå och vissa frågor om regionindelning 2018/19:127, bet. 2019/20:KU3 Skrivelsen är slutbehandlad. utfärdade regeringen den lag antagit (SFS 941). Se även redovisning under rskr. 2015/16:165 (Fö 4). 2019/20:1, bet. Skrivelsen är slutbehandlad. Om ändrat beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 anskaffning av materiel och anläggningar. beslutade regeringen om ändring av regleringsbrev för avseende . Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap 2019/20:1, bet. Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 6 a) om anslagen : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende , , Försvarsmakten, Försvarsunder- rättelsedomstolen, Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksam- heten, , Totalförsvarets rekryterings- myndighet, anslaget 1:7 Officersutbildning m.m. och anslaget 1:10 Nämn- der m.m. Punkten är slutbehandlad. Punkt 6 b) om beställningsbemyndiganden: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende För- svarets materielverk och Försvarsmakten. Punkten är slutbehandlad. Punkt 6 c) om krediter i : –om bemyndigande till regeringen att besluta om en kredit i för Försvarsmakten: beslutade regeringen regleringsbrev för avseende Försvarsmakten. –om bemyndigande till regeringen att besluta om en kredit i för : beslutade regeringen regleringsbrev för avseende . –om bemyndigande till regeringen att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 6 d) om investeringsplan för vidmakthållande av försvarsmateriel –2025 som en riktlinje för Försvarsmaktens investeringar och om investeringsplan för anskaffning av försvarsmateriel –2025 som en riktlinje för försvarsmaktens investeringar: beslutade regeringen regleringsbrev för Försvarsmakten. Punkten är slutbehandlad. Punkt 7) om överlåtelse och upplåtelse av JAS 39 C/D: har bemyndigat regeringen att besluta om export av JAS 39 C/D genom upplåtelse eller överlåtelse av viss materiel, under förutsättning att exporten bidrar till den operativa tillgängligheten inom stridsflygs- systemet, att det i övrigt är i linje med det försvarspolitiska inrikt- ningsbeslutet –2020 och att exporten sker till förmån för den operativa tillgängligheten till JAS 39 C/D. Regeringen har ännu inte omsatt detta till något beslut om att upplåta eller överlåta materiel. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 8) om organisationsenheter inom Försvarsmakten: har bemyndigat regeringen att inrätta organisationsenheter i form av Norra, Mellersta, Västra och Södra militärregionsstaben samt att lokalisera dessa till , /, respektive /Revinge. beslutade regeringen om ändring i förordning (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. Punkten är slutbehand- lad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 6 c och 7. 2019/20:75 Försvars- departementet 2019/20:75 Social- departementet 2011/12:So330 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2012/13:75 (S 17), skr. 2013/14:75 (S 12), skr. 2014/15:75 (S 8), skr. 2015/16:75 (S 6), skr. 2016/17:75 (S 4), skr. 2017/18:75 (S 3) och 2018/19:75 (S 2). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Organdonationsfrågor*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen ska återkomma till senast innan sommaruppehåll 2012 med en redovisning av en plan för vilka åtgärder som krävs i det fortsatta arbetet i syfte att förbättra tillgången på organ och vävnader för donation (bet. 2011/12:SoU9 s. 5 f.). Regeringen beslutade om uppdrag till att ta fram ett underlag om organ- och vävnadsdonation. Uppdraget redo- visades . Företrädare för redogjorde vid socialutskottets sammanträde för pågående aktiviteter och aktiviteter under övervägande för att främja tillgången till organ och vävnader för transplantation. beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av vissa donations- och transplantationsfrågor (S 2013:04, dir. 2013:25). Betänkandet Organ- donation En livsviktig verksamhet (SOU 2015:84) överlämnades till rege- ringen och har därefter remissbehandlats. I en interpellationsdebatt i har an- svarigt statsråd förmedlat bl.a. följande. Regeringen har nogsamt analyse- rat det underlag som utredningen om donations- och transplantationsfrågor lämnade (SOU 2015:84) och kommit fram till att frågan kräver ytterligare utredning och överväganden. Enligt regeringen är problemen bl.a. kopplade till den grundlagsskyddade rättigheten att samtycka till den vård som ges. Det finns undantag från kravet på samtycke till vård när det handlar om att rädda liv, men detta undantag från samtycke avser patien- tens vård och liv. Undantaget gäller alltså inte i förhållande till någon annan vars organ kan rädda liv genom organdonation. Detta faktum tar inte utredningens förslag hänsyn till och därför är det inte möjligt att gå vidare med just dessa delar av utredningens förslag. En mer utförlig information angående de rättsliga aspekterna av utredningens förslag presenterades för socialutskottet vid en särskild föredragning i enlig- het med överenskommelse mellan och utskottet. Regeringen beslutade om ett uppdrag till Social- styrelsen att inrätta ett nationellt donationsfrämjande centrum. tillsattes en ny utredning om organdonation (S 2018:04, dir. 2018:22). Utredningen redovisade sitt uppdrag i betänkandet Organbevarande behandling för donation (SOU 2019:26). Betänkandet har remissbehandlats. med att ta fram en lagrådsremiss. antas bli slutbehandlat . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner under allmänna motionstiden , bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (S 21), skr. 2017/18:75 (S 10) och 2018/19:75 (S 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 22 om forskning om posttraumatiskt stressyndrom*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ge Forsk- ningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd i uppdrag att se över forskningen om behandlings- och rehabiliteringsmetoder för posttraumatiskt stressyn- drom och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2015/16:SoU7 s. 40 f.). Regeringen har gett social utvärdering (SBU) i uppdrag att genomföra en kartläggning av kunskaps- luckor inom området psykisk hälsa. Ett av syftena med kartläggningen är att ge regeringen underlag för att bedöma behovet av ytterligare forskning inom området psykisk ohälsa. Detta kan exempelvis gälla forskning om i en rapport om samverkan vid psykisk ohälsa inom hälso- och sjukvård, socialtjänst samt nr 273/2017. Regeringen avser att återkomma till 2020 i samband med den forskningspolitiska propositionen. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och 2016/17:1, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (S 38), skr. 2017/18:75 (S 11) och 2018/19:75 (S 8). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 4 om felaktiga utbetalningar*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag om en utvidgning av myndigheternas underrättelseskyldighet vid misstanke om felaktig utbetalning och att bidragsbrottslagen bör omfatta felaktiga utbetalningar till företag och organisationer och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SfU1 s. 23 f.). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utvärdera tillämpningen av bidragsbrottslagen (2007:612) och de effekter som lagen har fått (Fi 2016:08, dir. 2016:61). uppdrag ingick att utvärdera lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar i välfärdssystemen. i betänkandet Bidragsbrott och underrättelseskyl- 2019/20:75 Social- departementet dighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen – en utvärdering (SOU 2018:14). beslutade regeringen propositionen Ett starkare skydd för välfärdssystemen (prop. 2018/19:132). I propositionen föreslås bl.a. att bidragsbrottslagens tillämpningsområde ska utvidgas och även avse stöd, bidrag och ersättningar som enligt lag eller förordning beslutas av , Arbetsförmedlingen eller en kommun och avser en en- skild person, men betalas ut till eller tillgodoräknas någon annan än den enskilde (ekonomiskt stöd). Förslaget innebär att t.ex. tandvårdsstöd och olika former av arbetsmarknadspolitiska stöd kommer att omfattas av lagen. Propositionen innehåller också förslag om att underrättelseskyldig- heten vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen ska omfatta även pensioner och sådant ekonomiskt stöd som beslutas av , Arbetsförmedlingen eller en kommun och som avser en enskild person, men betalas ut till eller tillgodoräknas någon annan än den enskilde. Vidare föreslås underrättelseskyldigheten utvidgas till att även omfatta kom- munerna. Genom förslagen i propositionen ansåg regeringen att tillkänna- givandet var slutbehandlat (a. prop. s. 11). Punkten är slutbehandlad. om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen 2016/17:51, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 15) och skr. 2018/19:75 (S 9). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om felaktiga utbetalningar inom socialförsäkringen*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör se till att regelbundet mäter storleken på felaktiga utbetalningar och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SfU10 s. 5 f.). Regeringen beslutade att tillkalla en delegation med uppdrag att motverka överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (Fi 2016:07, dir. 2016:60). Delegationen fick bl.a. i upp- drag att genomföra omfattningsstudier avseende felaktiga utbetalningar och redovisa orsakerna. I direktiven framgår att delegationen bör pröva om det är möjligt och lämpligt att använda sig av tidigare tillämpade metoder eller om nya metoder behövs för att bedöma omfattningen. Uppdraget slutredovisades genom betänkandet Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (SOU 2019:59). Ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Trygg och säker vård för barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet 2016/17:59, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 17) och skr. 2018/19:75 (S 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om generell tillståndsplikt*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag som innebär att samma krav på tillstånd som gäller för enskilda för att yrkesmässigt bedriva verksamhet inom även ska gälla för offentlig verksamhet och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU11 s. 7 f.). I budgetpropositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 9 avsnitt 6.4.2 s. 108) redovisade regeringen att tillkännagivandet var slutbehandlat och angav följande. Kommuner och privata aktörer inom har olika roller och ansvar. Kommunerna har ett lagstadgat ansvar att tillhandahålla socialtjänst åt medborgarna. Därutöver kan privata aktörer ansöka om tillstånd för att vara verksamma inom . En tillståndsprövning säkerställer att grundläggande krav är uppfyllda och syftar även till att förhindra oseriösa aktörer. Kommunernas roll och ansvar innebär även att de är huvudmän för socialtjänstverksamhet som överlämnas till privata utförare, och har det yttersta ansvaret för den individuella insatsen vid köp av enstaka platser. Rollen innebär att kommunerna alltid måste utöva någon form av kontroll för att kunna uppfylla sina skyldigheter. Tillståndskravet verkar som ett komplement till den kontroll som kommunerna ansvarar för, i syfte att säkerställa kvaliteten och lämpligheten hos ägare och ledning. Vad gäller start av socialtjänstverksamhet i regi bedömer regeringen att samma behov av tillståndsprövning inte föreligger som för enskild verksamhet. Ett viktigt skäl till detta är den lagstadgade skyldigheten och det yttersta ansvaret att tillhandahålla välfärdstjänster. Med detta kommer även kunskap och kompetens inom socialtjänstverksamhet, vilket privata aktörer som söker sig till branschen inte alltid har. Dessutom bedömer regeringen att ett tillståndskrav skulle innebära en inskränkning i den kommunala självstyrelsen, utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålet. Ett tillståndskrav för socialtjänstverksamhet skulle därmed inte vara förenligt med den grundlagsfästa proportionalitets- principen i regeringsformen (14 kap. 3 § RF). En tillståndsprövning skulle innebära en detaljstyrning av ett redan lagstadgat ansvar. Det skulle även riskera att försvåra för kommuner att utveckla ny verksamhet som snabbt och effektivt kan bemöta förändrade lokala behov. Kvaliteten i vården och omsorgen är en central fråga för regeringen. Det handlar om att verksam- heten ska följa lagstiftningen och att de kvinnor, män, flickor och pojkar som har kontakt med får det stöd de behöver. Det finns olika krav i lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter som verksamheterna ska förhålla sig till, och de kvalitetskrav som genom författning styr är omfattande. Att kommuner inte behöver söka tillstånd för verksamhet som drivs i egen regi, innebär inte att kraven är lägre vad gäller tjänsternas kvalitet. Oavsett om tillståndsplikt är ett krav eller inte utövar Inspektionen för vård och omsorg tillsyn över både offentlig och enskild verksamhet. Den statliga tillsynen innebär en granskning av att verksamheten uppfyller de krav och mål som formulerats i lagar och andra föreskrifter. Kvalitetskraven är desamma oavsett regi. Det pågår ett omfattande arbete för att stärka kvaliteten inom olika verksamhetsområden. samverkar ett flertal olika myndigheter för att stödja kunskapsutveckling i . Denna stärkta kunskaps- styrning är ett initiativ av regeringen. Stärkta resurser och ökad reglering för att säkerställa en tillräcklig bemanning är andra initiativ från rege- ringen. 2019/20:75 Social- departementet 2019/20:75 Social- departementet Regeringens bedömning var i budgetpropositionen att frågan om gene- rell tillståndsplikt för socialtjänstverksamhet inte behöver utredas ytterligare och ansåg med detta att tillkännagivandet var slutbehandlat. ansåg dock att tillkännagivandet inte kunde anses slut- behandlat genom de redovisade åtgärderna (bet. 2017/18:SoU1, rskr. 2017/18:121). Regeringen avser att återkomma till i budgetpro- positionen . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner under allmänna motionstiden /17, bet. 2016/17:FöU7 redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 24) och skr. 2018/19:75 (S 12). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 27 om krisberedskapen inom sjukvården*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör göra en översyn av de konsekvenser som den resursbrist som lett till stabsläge vid flera sjukhus skulle få vid en extraordinär händelse med stor belastning på samhällets vårdresurser och tillkännagett detta för rege- ringen (bet. 2016/17:FöU7 s. 84 f.). Regeringen beslutade i regleringsbrev för att ge Social- styrelsen i uppdrag att, i linje med tillkännagivandet, analysera vilken kapacitet svensk sjukvård har vid överbeläggningar eller akut personal- brist samt vilka konsekvenser sådan resursbrist skulle få vid en extra- ordinär händelse. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av hälso- och sjukvårdens beredskap inför och vid allvarliga händelser i fredstid och höjd beredskap samt lämna förslag på hur hälso- och sjukvårdens förmåga att hantera denna typ av händelser långsiktigt bör utvecklas (S 2018:09, dir. 2018:77). I uppdraget ingår att, utifrån kartläggning och analys, utarbeta en nationell färdplan för hur beredskapen inom hälso- och sjukvården ska kunna utvecklas avseende allvarliga händelser i fredstid. Uppdraget ska slutredovisas . Punkten är inte slutbehandlad. Motioner under allmänna motionstiden /17, bet. 2016/17:SoU10 redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 25) och skr. 2018/19:75 (S 13). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om att utveckla patientlagen*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör ta initiativet till en översyn av patientlagen med syftet att stärka patientens ställning och återkomma till , och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU10 s. 21 f.). I budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4.4 s. 50) redogjorde regeringen för tillkännagivandet och de rapporter samt initiativ som gjorts med koppling till genomförandet av patientlagen. Vidare konstaterade regeringen följande. Patientlagen trädde i kraft den Myndigheten för vård- och omsorgsanalys följde genom- förandet av patientlagen –2017, vilket innebär att de resultat som myndigheten redovisade baserades med gällande lagstiftning. Regeringen avser mot den bakgrunden att initiera en förnyad uppföljning av lagens efterlevnad samt av det övriga arbete som pågår för att stärka patientens ställning i svensk hälso- och sjukvård. Frågan om hur patientlagen eventuellt kan utvidgas för att stärka patientens inflytande prövas i detta sammanhang. Regeringen avser därför att återkomma till med anledning av tillkännagivandet. Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 15 om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen bör återkomma till med förslag om att utveckla vårdvalet i den specialiserade öppenvården och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU10 s. 47 f.). Utredningen för en mer jämlik vård (S 2017:08) har av rege- ringen haft i uppdrag att utreda hur styrningen av hälso- och sjukvården bättre kan främja en jämlik och behovsbaserad vård (dir. 2017:128). Med utgångspunkt i tillitsbaserad styrning skulle utredaren bl.a. analysera och överväga olika alternativ när det gäller vilka styrsystem för hälso- och sjukvården som bäst överensstämmer med målsättningarna i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) och principen om vård efter behov på lika villkor till hela befolkningen. Uppdraget innefattade att med en sådan utgångs- punkt även se över lagen (2008:962) om valfrihetssystem. Utredningen överlämnade sitt slutbetänkande (SOU 2019:42). Be- tänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Vidare har utredningen utveckling för god och nära vård (S 2017:01, dir. 2017:97) i uppdrag att analysera ändamålsenligheten med uppdelningen i öppen och sluten vård i relation till utredningens övriga förslag samt redogöra för vilka konsekvenser en förändring respektive borttagning av dessa begrepp skulle kunna få. Ett betänkande om detta ska lämnas till regeringen . Det resultatet behöver analyseras innan regeringen kan återkomma till med anledning av tillkännagivandet. Regeringen avser också att följa upp effekterna av vårdval i hälso- och sjukvården. Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 5 och 15. Samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård Prop. 2016/17:106, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 35) och skr. 2018/19:75 (S 14). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om samlat omhändertagande av de mest sjuka äldre och kroniskt multisjuka patienterna*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör återkomma till med förslag om det samlade omhändertagandet i vården och omsorgen av de mest sjuka äldre och kroniskt multisjuka patienterna och tillkännagett detta för regeringen (bet. 2016/17:SoU18 s. 5). 2019/20:75 Social- departementet Regeringen beslutade att ge utredningen ordnad utveckling för god och nära vård ett tilläggsdirektiv (S 2017:01, dir. 2017:97). Tilläggsdirektivet innehåller ett uppdrag om att utreda och lämna förslag på hur samverkan mellan primärvården och den kommunala hälso- och sjukvården och omsorgen kan underlättas och hur gränssnittet mellan dessa verksamheter bör se ut. Ytterligare ett tilläggsdirektiv till I tilläggsdirektivet ingår att undersöka hur samordningen av vårdinsatser för patienter och brukare med omfattande och komplexa vårdbehov kan förbättras och att se över befintlig lagstiftning när det gäller krav på vårdplaner. ursprungliga uppdrag ligger också att ta fram ett nationellt uppdrag för primärvården, vilket är av stor vikt för det samlade omhändertagandet för Utredningen har lämnat ett första delbetänkande 2017. ett delbetänkande lämnades , God och nära vård – En pri- märvårdsreform (SOU 2018:39). Utredningen ska redovisa uppdragen i de Regeringen har vidare i skrivelsen Framtidens äldreomsorg – en natio- nell kvalitetsplan (skr. 2017/18:280) behandlat frågor som rör sjuka äldre. Skrivelsen överlämnades till . Regeringen har också i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1) beslutat om , 2019 och 2020 till kommuner och regioner för samverkan vid utskrivning från sjukhus samt har avsatts i vårändringsbudgeten för 2018 (prop. 2017/18:99) för att bidra till ökad kunskap om lagstiftningen och de verktyg som finns för en välfungerande samverkan. Vidare kan nämnas att har tagit initiativ till en förstudie för att kartlägga och analysera hur myndigheten kan utöka och förbättra stödet till hälso- och sjukvård. Regeringen har med anledning av förstudien gett i uppdrag att stärka stödet till den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården. fått disponera totalt för uppdraget. drag ska slutredovisas . För de individer som tillkännagivandet handlar om är kommunalt finansierad hälso- och sjukvård en viktig Genom att stärka den vårdinstansen ökar förutsättningarna för ett samlat omhändertagande av målgruppen. Regeringen avser att slutbehandla tillkännagivandet senast 2021 i samband med hanteringen av huvudbetänkandet från utredningen Samordnad utveckling för god och nära vård. Punkten är inte slutbe- om statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården 2016/17:110, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (S 38) och skr. 2018/19:75 (S 15). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om bortre tidsgräns*: har ställt sig bakom det som utskottet anför om att regeringen i fortsättningen bör fastställa en bortre tidsgräns för nya riktade statsbidrag och tillkännagett detta för regeringen