prop · H703181 · 2020-06-10 00:00:00 — Regeringen instämmer i detta och föreslår därför att fysiska personer som inte är eller inte kan antas vara bokföringsskyldiga enligt bokförings- lagen (1999:1078) får föreläggas att lämna uppgift om en rättshandling med den som har fått omställningsstöd endast om det finns särskilda skäl. bör vara restriktivt med att förelägga fysiska personer att lämna uppgift om en rättshandling som ingåtts med den som sökt omställningsstöd. När det gäller motsvarande bestämmelse i beskattnings- verksamheten, 37 kap. 10 § SFL, uttalas följande i förarbetena. Genom rekvisitet särskilda skäl markeras att föreläggande av en sådan person aldrig får vara en rutin vid revision eller annan utredning. Det ska i stället finnas skäl för föreläggandet i det enskilda fallet. I regel bör det vara fråga om mer betydande belopp som misstänks ha undandragits beskattning, men ibland kan det vara motiverat med ett föreläggande även vid mindre belopp om förfarandet har upprepats eller annars haft betydande omfattning. Särskilda skäl kan föreligga i situationer där det finns ett uttalat kontrollintresse och där alternativa kontrollmetoder saknas. Ett exempel på detta kan vara om , för att kontrollera att mervärdesskatt redovisats och betalats på rätt sätt, vill följa skattepliktig omsättning i en transaktionskedja. Det kan också vara fråga om skenrättshandlingar, oriktigt benämnda rättshandlingar eller dylikt. 1993/94:151 s. 178 och 182 och prop. 1996/97:100 s. 598). Rege- ringen anser att det finns skäl att göra motsvarande överväganden inför tredjemansföreläggande av fysiska personer när det är fråga om omställ- ningsstöd. och menar att tredjemansförelägganden bör kunna göras redan i samband med att ansökan om omställningsstöd prövas. Enligt allmänna förvaltningsrättsliga principer ankommer det på den som ansöker om en förmån att visa att förutsättningarna för ett gynnande beslut är uppfyllda. Om så inte är fallet får avslå ansökan. utredningsskyldighet i detta stadium är därför begränsad. Mot bakgrund av detta, och med beaktande av att tredjemansföreläggande är en förhållandevis långtgående åtgärd, som Företagarna påpekar, bedö- 2019/20:181 mer regeringen att det får anses tillräckligt med möjligheten att ta till ett sådant föreläggande i fall när beslut om omställningsstöd redan fattats. För att ett tredjemansföreläggande inte ska riskera att bli verkningslöst i avsaknad av tvångsåtgärder föreslås det få förenas med vite. Ett föreläggande får dock inte förenas med vite om det finns anledning att anta att den som ska föreläggas har begått en gärning som är straffbelagd, och föreläggandet avser utredning av en fråga som har samband med den misstänkta gärningen. Om den som ska föreläggas är en juridisk person, gäller detta även företrädare för den juridiska personen. Enligt Lagrådet skulle bestämmelserna vinna i tydlighet om de utformades i närmare anslutning till förebilden i 44 kap. 3 § SFL och förordar därför att bestämmelserna om vite bryts ut till en ny paragraf. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Förslaget föranleder 10 och 11 §§ i den nya lagen om omställningsstöd. Regeringens förslag: får besluta om revision för att kontrollera ett företag som har fått omställningsstöd med avseende på företagets rätt till stöd. I fråga om revision gäller bestämmelserna i skatteförfarandelagen avseende beslut om revision, samverkan, revisorns befogenheter, den reviderades skyldigheter samt revisionens Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: () anser att Skatte- verket bör kunna besluta om revision redan i samband med att ansökan om framför att det i efterkontrollen är nödvändigt att även revision av tredjeman finns som ett komplement till måste kunna göra en meningsfull kontroll av företag där revision genomförs av andra, stödsökande eller inte sökande, företag i samma koncern eller hos personer som har en intresse- gemenskap med det företag som kontrolleras. Skälen för regeringens förslag: Riskerna för att stödet kan komma att utnyttjas i brottsliga syften i kombination med att utbetalningar bör ske skyndsamt gör, vilket konstaterats i avsnitt 7.3.2, att det är mycket angeläget att det finns goda möjligheter till kontroll. ansökan ska i erforderlig utsträckning kontrollera att de upp- gifter som lämnats är korrekta. Det är dock inte möjligt med en detaljerad granskning av varje ansökan. Granskningen får därför i huvudsak inriktas på olika slag av stickprovskontroller och efterkontroller för de ansökningar som innehåller fullständiga uppgifter. En ansökan som inte innehåller alla nödvändiga uppgifter för att ska kunna fatta ett beslut ska dock avvisas, om det sökande företaget trots ett föreläggande inte komp- letterar sin ansökan. Om ett företag inte förmår visa att förutsättningarna för att få omställningsstöd är uppfyllda ska i stället avslå möjligheter att vidta en fördjupad utredning, som revision, bör därför förläggas till tiden efter att ett beslut om omställ- ningsstöd har fattats. Regeringen håller därför inte med EBM att Skatte- Prop. 2019/20:181 verket bör få besluta om revision redan i samband med att ansökan om omställningsstöd prövas. I fråga om revision för att kontrollera ett företag som har ansökt om eller fått omställningsstöd bör därför bestämmelserna i 41 kap. 4–14 §§ skatte- förfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, tillämpas. Dessa bestämmel- ser rör bl.a. beslut om revision, samverkan, revisorns befogenheter, den reviderades skyldigheter och möjlighet till föreläggande av den som inte fullgör sina skyldigheter, se avsnitt 4.3. Dessutom regleras revisionens avslutande. Det ska framhållas att , i möjligaste mån, bör använda de mindre ingripande åtgärder som står till buds. Det gäller främst möjlig- heten till frågor och föreläggande, vilket närmast kan liknas vid skriv- bordskontroll i skatteförfarandet. Med tanke på omställningsstödets stor- lek och den stora risk för fel eller fusk som föreligger måste det dock anses som proportionerligt att även får tillgång till denna utred- ningsform. I och med att skatteförfarandelagens bestämmelser om revision blir tillämpliga tillgodoses även nödvändiga rättssäkerhetskrav. Ett beslut om revision av tredjeman för att undersöka om det företag som fått omställningsstöd har rätt till det, skulle vara en mycket långtgående kontrollåtgärd. Mot den bakgrunden och med beaktande av de olika kontrollåtgärder som i övrigt föreslås i denna proposition, anser regeringen att en möjlighet att utföra revision av tredjeman i detta syfte inte står i rimligt förhållande till de olägenheter som kan antas uppstå för denne. Det bör därför inte, som föreslår, införas en möjlighet för myndigheten att fatta beslut om revision av tredjeman. Förslaget föranleder 12 § i den nya lagen om omställningsstöd. Regeringens förslag: får besluta om kontrollbesök för att kontrollera att det företag som har ansökt om eller fått omställningsstöd har rätt till sådant stöd. Kontrollbesök får bara genomföras i Kontrollbesök får dock inte genomföras i en lägenhet som är avsedd att helt eller till en inte oväsentlig del användas får vid kontrollbesöket kontrollera sådant räkenskaps- material och andra handlingar som kan ligga till grund för beslut om får vid besöket ställa frågor om verksamheten till en behörig företrädare för företaget. De uppgifter som lämnas får kontroll- eras mot uppgifterna i ansökan om omställningsstöd. Den som enligt ett beslut om kontrollbesök ska kontrolleras behöver inte underrättas om beslutet före besöket. föras på ett sådant sätt att verksamheten inte hindras i onödan. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. promemorian fanns inget förslag om att kontrollbesök får genomföras hos 2019/20:181 ett företag innan beslutet om omställningsstöd fattats. förslag om till vem vid besöket får ställa frågor om verk- Remissinstanserna: framför att fler kontrollmöjligheter, bl.a. kontrollbesök, i samband med ansökan skulle medföra en effektivare handläggning för myndigheten. med att kontrollbesök bör kunna göras redan i samband med att ansökan om omställningsstöd prövas. anför att det verkar vara en utvidgning av befogenheter jämfört med den nu befintliga funktionen kontrollbesök och att effekterna konstaterar att förslaget är mer långt- gående än de kontrollbesök som gäller personalliggare och kassaregister. Det är därför av särskild vikt att proportionalitetsprincipen iakttas. tagarna anser att formuleringen ”kan ligga till grund” öppnar för kontroll av i princip vilka handlingar som helst och att kontrollrätt bör begränsas i denna del. Underrättelse om besöket ska ske i förväg, bl.a. eftersom ansökan har lämnats på heder och samvete. samfund önskar att det förtydligas att småhus omfattas av undantaget från möjlighet att göra kontrollbesök. Frågor bör även ställas till en behörig företrädare för bolaget. anser inte att förslaget om kontrollbesök är en kontrollåtgärd som är effektiv och välavvägd. Skälen för regeringens förslag: Omställningsstöd kan uppgå till mycket stora belopp. Det är viktigt för systemets legitimitet och för risken för missbruk att stödet lämnas på korrekta grunder och med rätt belopp. Stödet behöver därför omgärdas av välavvägda mekanismer som möjlig- gör en effektiv kontroll av utbetalningarna. Som framgår av avsnitt 7.3.2 har ett företag som har fått stöd en skyldighet att ge tillfälle att granska verksamheten avseende företagets rätt till stöd och lämna de uppgifter som behövs för gransk- Ytterligare möjligheter till utredning och kontroll framgår av 7.3.3 I promemorian bedömdes det som angeläget att som komplement dessutom får möjlighet att när som helst, dvs. föregående misstanke om oegentligheter, få göra oannonserade besök, s.k. kontrollbesök, i verksamheten hos företag som har fått omställningsstöd. och har framfört att kontrollbesök bör kunna göras redan i samband med att ansökan om omställningsstöd prövas. verket skulle då kunna göra oannonserade besök hos företag i vissa risk- branscher, dvs. branscher där i sin beskattningsverksamhet har uppmärksammat att det förekommer felaktigheter i lämnade dek- Regeringen instämmer i att det finns fog för ett sådant för- farande och föreslår därför att ska få göra kontrollbesök både hos företag som har ansökt om eller fått omställningsstöd. trollbesök i samband med prövningen av en ansökan bör dock bli aktuellt i ett mindre antal fall och efter en noggrann riskanalys. hänsyn tas till vikten av skyndsam handläggning för dessa kontrollbesök. EBM, och Företagarna har framfört att de före- slagna bestämmelserna om kontrollbesök synes ge större befogenheter än kontrollbesök som får göras avseende kassaregister och Regeringen instämmer i att nu föreslagna bestämmelser om kontrollbesök inte är direkt jämförbara med de befintliga bestäm- melserna om kontrollbesök. Det beror bl.a. på att det är olika syften som ligger bakom de olika kontrollbesöken, där den nu aktuella kontrollen Prop. 2019/20:181 avser en kontroll av att förutsättningarna för ett helt nytt stöd som kan ge rätt till utbetalning av stora belopp är uppfyllda. påpekar anser även regeringen att det är av största vikt att proportionalitetsprincipen, se avsnitt 7.3.1, iakttas i förhållande till kontrollbesök. Förvaltningsrätten i vill att effekterna av befogenheter avseende kontrollbesök vid omställningsstöd ska utredas. Av avsnitt 9.2 framgår att regeringen avser att göra en utvär- dering av regleringen om omställningsstöd när den varit i kraft . En effektiv kontroll av omställningsstödet behövs oavsett stödets storlek i det enskilda fallet. föreslås vid kontrollbesöket få kontrollera sådant räkenskapsmaterial och andra handlingar som kan ligga till grund för beslut om omställningsstöd. Vid besöket får vidare ställa frågor om verksamheten. har föreslagit att så- dana frågor bör ställas till en behörig företrädare för företaget, något som regeringen också anser är lämpligt. Detta torde också medföra att förslaget om kontrollbesök blir en mer effektiv och välavvägd kontrollåtgärd som efterfrågat. Uppgifter om verksamheten som kan vara av intresse är bl.a. uppgifter om orsaken till omsättningsnedgången, om företaget fått försäkringsersättning, skadestånd eller annan liknande ersättning för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet beräknas på. Det kan även vara uppgifter om företaget fått annat statligt stöd för sådan förlorad omsättning eller sådana kostnader som stödet beräknas på, se avsnitt 7.1.2. De uppgifter som lämnas bör kunna kon- trolleras mot uppgifterna i ansökan om omställningsstöd. Genom kontroll- besöket kan få ett fylligare underlag för att kunna bedöma och kontrollera rätten till omställningsstöd. Besöken behöver, i motsats till vad Företagarna framfört, kunna vara oannonserade. En underrättelse i förväg skulle enligt regeringens mening i många fall förta effekten av kontrollen. Kontroll bör bara få genomföras i verksamhetslokaler och på annan plats där företaget bedriver verksamhet. I promemorian föreslogs att kontroll- besök, i likhet med vad som gäller för kontrollbesök på byggarbetsplatser för kontroll av personalliggare, inte får genomföras i en lägenhet som är avsedd att helt eller till en inte oväsentlig del användas som bostad. Denna avgränsning anknyter till jordabalkens lägenhetsbegrepp och omfattar inte bara lägenheter i ett flerbostadshus utan även t.ex. ett småhus, 12 kap. 1 § jordabalken. Begreppet verksamhetslokal är avsett att ha samma innebörd som i 3 kap. 18 § SFL. Kontrollbesöket ska genomföras på ett sådant sätt att verksamheten inte hindras i onödan. Förslaget föranleder 13 § i den nya lagen om omställningsstöd. Regeringens förslag: För att kontrollera ett företag som har fått omställningsstöd får genomföra revision i den reviderades verksamhetslokaler, eftersöka och omhänderta handlingar samt försegla lokal, förvaringsplats eller annat utrymme. I fråga om bevis- säkring gäller bestämmelserna i skatteförfarandelagen. Promemorians förslag överensstämmer i sak med regeringens. Endast lagtekniska förändringar har gjorts i förhållande till förslaget i promemorian. Remissinstanserna: () anser att Skatte- verket bör kunna ansöka om bevissäkring redan i samband med att ansökan om omställningsstöd prövas. anser att bestämmelserna om bevissäkring bör hänvisa även till proportionalitets- bestämmelsen i skatteförfarandelagen, något som Kammarrätten i instämmer i. Kammarrätten i och Förvaltnings- rätten i har haft vissa lagtekniska synpunkter, framför allt vid jämförelse mellan bestämmelserna om bevissäkring, betalningssäkring och företrädaransvar. Kammarrätten i anser bl.a. att det finns ett värde i att det av lagen framgår att det är förvaltningsrätten som beslutar om dessa åtgärder efter ansökan från . Skälen för regeringens förslag: Som redan framgått (se avsnitt 7.3.4) bör efter att ett beslut om omställningsstöd har fattats, ha möjlighet till en fördjupad utredning. En av de kontrollmöjligheter som bör kunna använda sig av vid denna fördjupade kontroll är, som framgått ovan, möjligheten till revision. För att gransk- ning ska bli så effektiv som möjligt bör även en möjlighet till bevissäkring införas. Bevissäkring är en tvångsåtgärd som innebär att under tvång får utföra revision i verksamhetslokaler, eftersöka och om- händerta handlingar och försegla lokaler och andra utrymmen. Syftet är att ska kunna få tillgång till handlingar som behövs för en granskning och få möjlighet att genomföra vissa kontroller även när den granskade motsätter sig det eller kan förutses komma att sabotera utred- ningen. Reglerna om bevissäkring är tillämpliga vid revision eller annan kontroll inom praktiskt taget hela skatte- och avgiftsområdet, se prop. 2010/11:165 s. 885, och bör även kunna tillämpas vid revision och kontroll avseende omställningsstödet. I fråga om bevissäkring bör därför bestämmelserna i 45 kap. och 69 kap. 2–12 §§ skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, tillämpas. Bestämmelserna i 45 kap. SFL reglerar bl.a. revision i den reviderades verksamhetslokaler, eftersökande och omhändertagande av handlingar, försegling av lokal, förvaringsplats eller annat utrymme, beslut om bevissäkring och behörig förvaltningsrätt. 69 kap. 2–12 §§ SFL reglerar verkställighet av beslut om bevissäkring, se avsnitt 4.3. Ett överklagande av en förvaltningsrätts beslut avseende bevissäkring kräver inte prövnings- tillstånd i kammarrätten. EBM menar att bevissäkring bör kunna ske redan i samband med att en ansökan om omställningsstöd prövas. Enligt allmänna förvaltningsrätts- liga principer ankommer det på den som ansöker om en förmån att visa att förutsättningarna för ett gynnande beslut är uppfyllda. har möjlighet att förelägga det sökande företaget att komma in med uppgifter som saknas eller som behövs för ytterligare klarlägganden. Om Skatte- verket anser att ett företag som ansöker om omställningsstöd inte visat att förutsättningarna för stödet är uppfyllda ska avslå ansökan. Mot den bakgrunden anser regeringen att det inte finns anledning att även i samband med att en ansökan om omställningsstöd prövas införa en Prop. 2019/20:181 möjlighet till bevissäkring. Bevissäkring för att kontrollera ett företag som har fått omställningsstöd ska enligt ovan hanteras på motsvarande sätt som bevissäkring för skatter och avgifter. ska därför kunna ansöka om bevissäkring hos förvaltningsrätten i de fall då granskningsledaren inte beslutar, 45 kap. 13–14 §§ SFL. Det kan inte anses föreligga något behov av ytterligare för- tydligande, vilket Kammarrätten i fört fram, då hänvisning i bestämmelsen sker till skatteförfarandelagens bestämmelser om detta. Vissa lagtekniska ändringar har gjorts jämfört med promemorian för att uppnå större enhetlighet mellan bestämmelserna om bevissäkring, betal- ningssäkring och företrädaransvar. Det ska framhållas att , särskilt med beaktande av att bevis- säkring är ett tvångsmedel, i första hand bör använda mindre ingripande åtgärder som står till buds. Det gäller främst möjligheten till frågor och föreläggande, vilket närmast kan liknas vid skrivbordskontroll i skatteförfarandet. Även revision i samverkan med företag samt kontroll- besök (se avsnitt 7.3.4 och 7.3.5) bör i de flesta fall vara att föredra framför användningen av denna ingripande åtgärd. Med tanke på omställnings- stödets storlek och den stora risk för fel eller fusk som föreligger måste det dock anses som proportionerligt att får möjlighet att granska handlingar när ett företag som beviljats omställningsstöd till exempel motsätter sig en utredning. Att en av särskilt utsedd gransk- ningsledare hos förvaltningsrätten får ansöka om, och i vissa fall besluta om, bevissäkring innebär att såväl rättssäkerhetsskäl som möjlighet till bevissäkring i så stor utsträckning som möjligt kan tas tillvara även vid kontroll av omställningsstöd. I och med att skatte- förfarandelagens bestämmelser om bevissäkring görs tillämpliga till- godoses nödvändiga rättssäkerhetskrav. Någon särskild reglering om eller hänvisning till proportionalitetsprincipen 2 kap. 5 § SFL, vilket Krono- fogdemyndigheten och Kammarrätten i förespråkar, behövs inte i lagtexten då proportionalitetshänsyn ändå ska tas (se 5 § tredje stycket förvaltningslagen (2017:900), vilket berörs ovan i avsnitt 7.3.1). Förslaget föranleder 14 § i den nya lagen om omställningsstöd. Regeringens förslag: Bestämmelserna i skatteförfarandelagen om att vissa uppgifter och handlingar kan undantas från granskning gäller vid föreläggande, revision, bevissäkring och kontrollbesök hos ett företag som ansökt om eller fått omställningsstöd. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. promemorian finns inget förslag om att kunna undanta handlingar från kontroll hos ett företag som ansökt om stöd. Remissinstanserna: TU – Medier i understryker att det före- slagna undantaget från kontroll innebär ett förbud mot beslag eller granskning av handlingar som enligt 27 kap. 2 § , för- 2019/20:181 kortad RB, kan innefatta uppgifter för vilka det råder tystnadsplikt enligt 36 kap. 5 §, femte stycket samma lag. Det betyder i praktiken att uppgifter som kan finnas på tidnings- och massmedieredaktioner och för vilka det råder tystnadsplikt (källskydd) enligt tryckfrihetsförordningen och ytt- randefrihetsgrundlagen ska undantas. Skälen för regeringens förslag: föreslås få en mängd olika kontrollmöjligheter för att ha möjlighet att granska om ett företag är berättigat till omställningsstöd. I vissa fall kan handlingar, precis som inom beskattningsverksamheten, behöva undantas från granskning för att rättssäkerhetsaspekterna även ska kunna tas till vara vid utredning och kontroll av omställningsstöd. Utgångspunkten vid t.ex. en revision och vid en bevissäkring till följd av en revision, är att alla handlingar som rör verksamheten kan granskas. De handlingar som inte får granskas är handlingar som bedömts vara sådana handlingar som inte får tas i beslag enligt 27 kap. 2 § rättegångs- balken samt handlingar som bedömts inte omfattas av revisionen, bevis- säkringen, tillsynen eller kontrollbesöket. Inte heller får granska handlingar som bedömts ha ett betydande skyddsintresse, och vars innehåll av särskilda omständigheter inte bör komma till annans känne- dom, och handlingens skyddsintresse är större än dess betydelse för kon- trollen. Som TU – Medier i konstaterar innebär hänvisningen i 27 kap. 2 § RB till 36 kap. 5 § sjätte stycket RB att ett tidningsföretag omfattas av beslagsförbudet, i den mån det avser handlingar som tidnings- företaget inte får höras som vittne om enligt tryckfrihetsförordningens bestämmelser. Bestämmelserna i 47 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244), se avsnitt 4.3, om att vissa uppgifter och handlingar efter begäran av företaget kan undantas från granskning bör därför även gälla vid föreläggande, revision, bevissäkring och kontrollbesök hos ett företag som ansökt om eller fått omställningsstöd. På så sätt säkerställs att utrednings- befogenheter inte kan överskridas i större utsträckning än vid ordinarie skatteförfarande. I och med att skatteförfarandelagens bestämmelser om undantagande av handlingar görs tillämpliga tillgodoses även nödvändiga rättssäkerhetskrav. Ett överklagande av en förvaltningsrätts beslut avseende undantag från kontroll kräver inte prövningstillstånd i kammar- rätten. Förslaget föranleder 15 § i den nya lagen om omställningsstöd. Regeringens förslag: Ett företag är återbetalningsskyldigt för det omställningsstöd som har tillgodoförts felaktigt eller med ett för högt Om ett företag är återbetalningsskyldigt får besluta att återkräva det felaktigt tillgodoförda beloppet. Ett sådant beslut ska innehålla uppgift om det belopp som företaget ska betala tillbaka och när beloppet senast ska betalas. Återbetalning ska göras senast den efter den månad då beslutat om återkrav. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Srf konsulterna tillstyrker förslaget. rätten i framhåller att orsaken för varför beslut om återkrav ska kunna fattas oavsett orsak närmare bör belysas. efterlyser, om möjligt, ett uttalande om vilket beviskrav som gäller för den som enligt förvaltningsrättsliga principer har bevisbördan. Även advoka- tsamfund anser att frågan om bevisbördans placering samt beviskravet för återkrav måste tydliggöras. Vidare bör, enligt , beslut om återkrav fattas av en särskilt kvalificerad beslutsfattare, som tidi- gare inte har prövat ärendet (se 66 kap. 5 § skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL). Återkrav bör endast kunna beslutas för belopp . Företagarna anser att det är fråga om ett strikt återbetalningskrav, varför en möjlighet till korrigering bör införas. Region anser att återkrav endast bör vara möjligt när företaget lämnat oriktiga uppgifter. Skälen för regeringens förslag: Om ett företag fått omställningsstöd utan att förutsättningarna för det varit uppfyllda, eller om förutsättningarna ändrats efter att företaget fått stöd, är det angeläget att detta kan korrigeras.