prop · H703194 · 2020-06-30 00:00:00 — I första stycket anges att en ansökan om särskild granskning ska inne- hålla uppgifter om vad som ska granskas – det s.k. granskningstemat – och om den tidsperiod som granskningen ska avse. Stycket är tillämpligt både när en ansökan om särskild granskning lämnas till utan att först ha prövats på en bolagsstämma och när frågan har behandlats på en stämma. I det sistnämnda fallet tillämpas stycket dessutom på förslaget till bolagsstämman. Det som anges i ansökan och, i förekommande fall, förslaget måste ligga inom de ramar som framgår av 21 §. Granskningstemat ska således avse antingen bolagets eller ett dotterföretags förvaltning och räkenskaper eller vissa åtgärder eller förhållanden i bolaget eller ett dotterföretag. Om den föreslagna granskningen ska avse vissa åtgärder eller förhållanden ska det av ansökan framgå vilka åtgärder eller förhållanden som avses. period som granskningen ska omfatta bör anges så exakt som möjligt. Om den som har gjort ansökan vill att den särskilda granskningen ska omfatta ett eller flera dotterföretag bör det av ansökan framgå vilket eller vilka dotterföretag som avses. Ansökan bör också innehålla en uppgift om på vilket sätt en sådan granskning är av betydelse för moderbolaget, om det inte även utan en sådan uppgift är uppenbart hur så är fallet. Ansökan bör vara så preciserad att granskaren får någorlunda tydliga ramar för sitt uppdrag och åtminstone viss vägledning för sitt arbete. När det gäller granskning av förvaltning och räkenskaper kan det dock vara godtagbart med en mer allmänt utformad ansökan än när det gäller gransk- ning av vissa förhållanden eller åtgärder. I andra stycket regleras styrelsens möjlighet att yttra sig innan en sär- skild granskare utses. Bestämmelsen motsvarar den hittillsvarande tredje meningen i 22 § första stycket. Den särskilda granskaren och hans eller hennes arbete 24 § Den som utses till särskild granskare ska vara oberoende i för- hållande till aktieägarna och bolaget samt i övrigt lämplig för uppdraget. Vidare ska följande bestämmelser tillämpas på en särskild granskare: –7 § om tillhandahållande av upplysningar m.m., –9 § om obehörighetsgrunder, –10 och 11 §§ om jäv, –15 § om närvaro vid bolagsstämma, –17 och 18 §§ om upplysningsplikt, och –9 kap. 19 § om registrerat revisionsbolag. I paragrafen, som är ny, finns det bestämmelser om den särskilda granska- rens kvalifikationer och arbete. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. I första stycket anges att den som utses till särskild granskare ska vara oberoende i förhållande till aktieägarna och bolaget samt i övrigt lämplig för uppdraget. Omständigheterna i det enskilda fallet blir avgörande för vilken kompetens och erfarenhet som krävs samt för bedömningen av granskarens oberoende. Den som utses ska ha integritet och gott omdöme samt kunskaper och erfarenhet som är relevant för uppdraget. Liksom är det rimligt att utgå ifrån att advokater och yrkesrevisorer upp- fyller kravet på lämplighet. är, som , inte bundet av ett förslag som lämnas av den som ansöker om att en särskild granskare ska utses. Kravet på oberoende gäller utöver det som följer av bestämmelserna om jäv i 10 och 11 §§. Att den särskilda granskaren ska vara oberoende inne- bär att det inte ska föreligga några omständigheter som kan ge befogad anledning att ifrågasätta granskarens integritet eller självständighet i för- hållande till aktieägarna eller bolaget. Exempel på omständigheter som kan beaktas i oberoendeprövningen är yrkesmässiga bindningar, som att personen i fråga är eller har varit anställd av bolaget eller någon av aktie- ägarna, och släkt- eller familjeband som inte utgör jäv enligt 10 §. Även affärsmässiga eller andra ekonomiska kopplingar kan medföra befogat tvivel kring oberoendet, t.ex. om personen har varit revisor i bolaget eller har varit ombud för bolaget eller en aktieägare. Om sökanden föreslår att en viss person ska utses till särskild granskare bör han eller hon även lämna uppgifter för bedömningen av den föreslagna granskarens oberoende. Det är i allmänhet tillräckligt att det anges att per- 2019/20:194 sonen saknar koppling till bolaget och aktieägarna. bör även, innan beslutet fattas, kontrollera med den person som ska utses om denne är oberoende i förhållande till aktieägarna och bolaget. Om personen är advokat eller yrkesrevisor följer det av regleringen för respektive yrke att en oberoendeprövning ska göras av personen själv. I andra stycket anges vilka ytterligare bestämmelser som ska tillämpas på en särskild granskare. Stycket motsvarar i huvudsak det hittillsvarande andra stycket i 22 §. Eftersom en ny paragraf avseende den särskilda granskarens tystnadsplikt införs (25 §), utgår hänvisningen till 16 §. Den särskilda granskarens tystnadsplikt 25 § Den särskilda granskaren får inte obehörigen lämna upplysningar till en enskild aktieägare eller till någon utomstående om sådana ange- lägenheter för bolaget eller ett dotterföretag som den särskilda gransk- aren får kännedom om när han eller hon fullgör sitt uppdrag, om det kan vara till skada för bolaget eller dotterföretaget. Paragrafen, som är ny, reglerar den särskilda granskarens tystnadsplikt. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Till skillnad från den hittillsvarande regleringen i 16 § omfattar tyst- nadsplikten enligt den förevarande paragrafen upplysningar om både bo- laget och dess dotterföretag. Bakgrunden är att ett granskningsuppdrag enligt 21 § också kan omfatta förhållanden i ett dotterföretag. I övrigt är förutsättningarna för att tystnadsplikten ska gälla desamma som . Tystnadsplikten gäller därmed sådana uppgifter som den särskilda gransk- aren får kännedom om under uppdraget, om det kan vara till skada för bolaget eller ett dotterföretag att en upplysning lämnas till en aktieägare eller någon utomstående. Den särskilda granskarens yttrande 26 § Den särskilda granskaren ska lämna ett yttrande över sin gransk- ning. Yttrandet ska tillhandahållas aktieägarna på det sätt som anges i 7 kap. 25 § och läggas fram på en bolagsstämma. Den som är aktieägare har samma rätt att ta del av yttrandet som en aktieägare, om han eller hon 1.var upptagen i röstlängden för den bolagsstämma där frågan om att utse en särskild granskare behandlades, eller 2.ansökte hos om att utse en särskild granskare. Paragrafen, som får en ny beteckning, motsvarar den hittillsvarande 23 §. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. En nyhet är att den som har gjort ansökan till om att en särskild granskare ska utses har rätt att få del av den särskilda granskarens yttrande, även om personen är aktieägare i bolaget. Detta fram- går av andra stycket. I de flesta fall är det den eller de som har undertecknat ansökan som ska anses ha gjort ansökan. Det kan dock förekomma att den som har gjort ansökan t.ex. har lämnat fullmakt till någon annan att underteckna ansökan. I sådant fall är det den som har lämnat fullmakten som ska anses ha gjort ansökan. Den särskilda granskarens ersättning 27 § Bolaget ska svara för ersättningen till den särskilda granskaren. Om den särskilda granskaren begär det ska bolaget ställa säkerhet för ersättningen. I paragrafen, som är ny, anges bl.a. vem som ska svara för ersättningen till den särskilda granskaren. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Det bolag som avses i paragrafen är det i vilket den särskilda granskaren är förordnad. Det är alltså moderbolaget som ansvarar för ersättningen även om granskningsuppdraget enbart tar sikte på förhållanden i ett dotter- företag. Paragrafen innehåller också en bestämmelse om att den särskilda gran- skaren kan begära att bolaget ställer säkerhet för hans eller hennes ersätt- ning. Bolaget är skyldigt att följa en sådan begäran. Vad som är en rimlig storlek på säkerheten får bedömas i det enskilda fallet med hänsyn till arbetets förväntade omfattning. Av allmänna principer följer att den särskilda granskaren inte är skyldig att fortsätta sitt arbete om det står klart eller finns en överhängande risk för att bolaget inte kommer att ha förmåga att betala ersättning till honom eller henne. En särskild granskare som misstänker att han eller hon inte kommer att få ersättning för sitt arbete bör dock göra rimliga ansträngningar att få den säkerhet som en granskare har rätt till innan han eller hon frånträder sitt uppdrag. Den särskilda granskaren kan i en sådan situation begära att bolaget ska ställa säkerhet för hans eller hennes ersättning och, om bolaget inte gör det, vända sig till allmän domstol med sitt krav. Om de aktieägare som har begärt granskningen vill säkerställa att granskningen slutförs, står det dem fritt att själva ställa säkerhet för ersättningen. 28 § Om någon del av den särskilda granskningen har varit uppenbart obehövlig och en aktieägare som har ansökt hos om att en särskild granskare ska utses har insett eller borde ha insett detta, ska han eller hon ersätta bolaget för dess kostnader i den delen. Om flera aktie- ägare är ersättningsskyldiga svarar de solidariskt med varandra för kost- naderna. Om den särskilda granskaren bedömer att det finns en ersättnings- skyldighet för någon eller några aktieägare, ska den särskilda granskaren uttala sig om detta i sitt yttrande. Denna paragraf gäller inte i fråga om publika aktiebolag. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om aktieägares ersättnings- ansvar gentemot bolaget vid särskild granskning. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Av första stycket första meningen framgår att en ersättningsskyldighet för aktieägare kan aktualiseras endast om den särskilda granskningen har varit uppenbart obehövlig i någon del och de berörda aktieägarna har insett eller borde ha insett det. Det är den eller de aktieägare som ansöker om särskild granskning hos som kan bli ersättningsskyldiga för bolagets kostnader. Bestämmelsen syftar till att motverka missbruk av granskningsinstitutet och är avsedd att tillämpas i undantagsfall. Vid bedömningen av om en särskild granskning har varit uppenbart obehövlig bör hänsyn tas till samtliga relevanta omständigheter, däribland granskningstemat (jfr den nya 23 § första stycket), antalet granskningar 2019/20:194 med samma eller liknande granskningsteman som redan har skett, när de tidigare granskningarna har ägt rum och vad som framgår av tidigare yttranden från särskilda granskare. Bedömningen ska göras med gransk- ningsinstitutets syfte i åtanke och vara generös gentemot minoritetsaktie- ägarna. Första gången särskild granskning sker av ett visst förhållande torde det i princip aldrig vara fråga om en uppenbart obehövlig åtgärd. Hänsyn kan också tas till bl.a. hur bolagets ledning har agerat innan den särskilda granskaren utsågs. Om ledningen har hindrat minoritetsaktie- ägarna från sådan insyn de har rätt till enligt lagen (t.ex. 7 kap. 32–36 §§), talar det emot att den särskilda granskningen har varit uppenbart obe- hövlig. Varje aktieägares insikt prövas individuellt. För det fall att flera aktie- ägare är ersättningsskyldiga anges i första stycket andra meningen att de svarar solidariskt med varandra för bolagets kostnader. Andra stycket innehåller en bestämmelse om att den särskilda gransk- aren, om han eller hon bedömer att en eller flera aktieägare kan vara ersätt- ningsskyldiga, ska ange det i sitt yttrande över granskningen. Ett sådant uttalande medför inte i sig någon betalningsskyldighet för aktieägarna men kan utgöra ett underlag för betalningskrav som bolaget riktar mot dem. Det är bolagets styrelse som tar ställning till om bolaget ska kräva ersättning av aktieägarna. Om aktieägarna bestrider ett betalningsansvar enligt den förevarande paragrafen får frågan prövas i domstol. Av tredje stycket framgår att ersättningsskyldighet inte kan aktualiseras i publika aktiebolag. 1 § Vid fondemission ökas aktiekapitalet genom att 1.belopp överförs från den bundna överkursfonden, uppskrivnings- fonden, reservfonden, fonden för utvecklingsutgifter eller fritt eget kapital enligt den senast fastställda balansräkningen, eller 2.värdet av en anläggningstillgång skrivs upp. Vid beräkning av utrymmet för fondemission enligt första stycket 1 ska ändringar i det bundna egna kapitalet och värdeöverföringar som har skett efter balansdagen beaktas. En fondemission kan ske med eller utan utgivande av nya aktier. I paragrafen beskrivs på vilka sätt en fondemission kan genomföras. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Av första stycket punkt 1 framgår att den bundna överkursfonden kan användas för att öka aktiekapitalet vid en fondemission. Den bundna över- kursfonden behandlas därmed i detta avseende på samma sätt som de andra fonder som nämns i punkten. Hur en fondemission beslutas 4 § I förslaget till beslut om fondemission ska följande anges: 1. det belopp som aktiekapitalet ska ökas med, 2.om nya aktier ska ges ut i samband med ökningen av aktiekapitalet, 3.i vilken utsträckning det belopp som aktiekapitalet ska ökas med ska tillföras aktiekapitalet a. från fritt eget kapital, b. från den bundna överkursfonden, c. från uppskrivningsfonden, d. från reservfonden, e. från fonden för utvecklingsutgifter, eller f. genom uppskrivning av värdet på en anläggningstillgång. I paragrafen anges vad ett förslag till beslut om fondemission ska inne- hålla. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en över- kursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. I punkt 3 läggs den bundna överkursfonden till bland de medel som kan användas för att öka aktiekapitalet. Om förslaget till beslut innebär att medel i den bundna överkursfonden ska användas för fondemissionen, ska detta alltså anges i förslaget. Hur en nyemission beslutas 4 § I förslaget enligt 3 § ska följande anges: 1.det belopp eller högsta belopp som bolagets aktiekapital ska ökas med, eller det lägsta och högsta beloppet för ökningen, 2.det antal aktier, högsta antal aktier eller lägsta och högsta antal aktier som ska ges ut, 3.det belopp som ska betalas för varje ny aktie (teckningskursen), 4.den rätt att teckna aktier som aktieägarna eller någon annan ska ha, 5.den tid inom vilken aktieteckning ska ske, 6.den fördelningsgrund som styrelsen ska tillämpa för aktier som inte tecknas med företrädesrätt, 7.den tid inom vilken aktierna ska betalas eller, i förekommande fall, att teckning ska ske genom betalning enligt 13 § tredje stycket, och 8.från vilken tidpunkt de nya aktierna ska ge rätt till utdelning. Uppgifter som avses i första stycket 1–3 behöver inte anges i förslaget, om det föreslås att stämman ska besluta om ett sådant bemyndigande som avses i 5 § första stycket 8. Teckningskursen enligt första stycket 3 får inte understiga de tidigare aktiernas kvotvärde. I bolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför Europeiska eko- nomiska samarbetsområdet får dock teckningskursen vara lägre, om ett belopp som motsvarar skillnaden mellan teckningskursen och aktiernas kvotvärde tillförs aktiekapitalet genom överföring från bolagets eget kapital i övrigt eller genom uppskrivning av värdet av anläggningstill- gångar. En sådan överföring eller uppskrivning ska ske innan beslutet om nyemission registreras. Om teckningskursen överstiger de tidigare aktier- nas kvotvärde, ska det anges i förslaget hur det överstigande beloppet ska fördelas mellan den bundna överkursfonden och den fria överkursfonden. Om förslaget enligt första stycket 4 innebär en avvikelse från aktie- ägarnas företrädesrätt, ska skälen till avvikelsen och grunderna för teckningskursen anges i förslaget eller i en bifogad handling. Teckningstiden enligt första stycket 5 får inte understiga , om aktieägarna ska ha företrädesrätt till de nya aktierna. I bolag som inte är avstämningsbolag räknas från det att underrättelse enligt 12 § har skett eller, om samtliga aktieägare har varit företrädda på den stämma som har beslutat om emissionen, från beslutet. I avstämningsbolag räknas tiden från avstämningsdagen. I paragrafen anges vad ett förslag till beslut om nyemission av aktier ska innehålla. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Tillägget i tredje stycket behandlar det fallet att det belopp som ska betalas för varje ny aktie i en nyemission (teckningskursen) överstiger de tidigare aktiernas kvotvärde. Då ska det i förslaget till beslut anges hur det överstigande beloppet (överkursen) ska fördelas mellan den bundna över- kursfonden och den fria överkursfonden. Beloppet kan tas upp under en- bart en av överkursfonderna. 5 § Förslaget enligt 3 § ska i förekommande fall innehålla uppgifter om 1.de nya aktiernas aktieslag, om det i bolaget finns eller kan ges ut aktier av olika slag, 2.huruvida ett förbehåll enligt 4 kap. 6, 8, 18 eller 27 § eller 20 kap. 31 § som gäller för gamla aktier i bolaget ska gälla för de nya aktierna, 3.att kuponger som hör till aktiebreven ska användas som emissions- bevis, 4.att överskjutande teckningsrätter ska säljas enligt 11 kap. 9 §, 5.avstämningsdagen, om bolaget är ett avstämningsbolag och aktie- ägare ska ha företrädesrätt att delta i emissionen, 6.att nya aktier ska betalas med apportegendom eller i annat fall på villkor som avses i 2 kap. 5 § andra stycket 1–3 och 5 eller att en aktie ska tecknas med kvittningsrätt, 7.övriga särskilda villkor för aktieteckning, och 8.bemyndigande för styrelsen eller den som styrelsen utser inom sig att innan teckningstiden börjar löpa besluta om – vilket belopp som bolagets aktiekapital ska ökas med, – det antal aktier som ska ges ut, – teckningskursen enligt 4 § första stycket 3, och – hur, för det fall att teckningskursen överstiger de tidigare aktiernas kvotvärde, det överstigande beloppet ska fördelas mellan den bundna överkursfonden och den fria överkursfonden. Om emissionsbeslutet förutsätter ändring av bolagsordningen, ska också detta anges. Avstämningsdagen får inte sättas tidigare än för beslutet. I fråga om apportegendom gäller 2 kap. 6 §. Ett bemyndigande som avses i första stycket 8 får lämnas endast om aktierna ska tas upp till handel på en reglerad marknad eller en motsvar- ande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet. Om bolaget är ett avstämningsbolag och aktieägare ska ha företrädesrätt att delta i emissionen, ska bemyndigandet utformas så att villkoren beslutas senast den dag som infaller före avstämningsdagen. I fråga om publika aktiebolag gäller även 39 §. Paragrafen kompletterar 4 § med bestämmelser om vad som under vissa förutsättningar ska ingå i ett förslag till beslut om nyemission av aktier. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Stämman kan enligt första stycket punkt 8 bemyndiga styrelsen att Prop. 2019/20:194 bestämma bl.a. vilket belopp som bolagets aktiekapital ska ökas med. det belopp som ska betalas för aktierna (teckningskursen) överstiger de tidigare aktiernas kvotvärde, kan styrelsen också bemyndigas att besluta hur det överstigande beloppet (överkursen) ska fördelas mellan den bund- na överkursfonden och den fria överkursfonden. Beloppet kan tas upp under enbart en av överkursfonderna. Om det föreslås ett sådant bemynd- igande, ska detta anges i förslaget till beslut. Emission av teckningsoptioner med åtföljande teckning av nya aktier Hur en emission av teckningsoptioner beslutas 5 § Förslaget enligt 3 § ska i förekommande fall innehålla uppgifter om 1.att kuponger som hör till aktiebreven ska användas som emissions- bevis, 2.att överskjutande teckningsrätter ska säljas enligt 11 kap. 9 §, 3.avstämningsdagen, om bolaget är ett avstämningsbolag och aktie- ägare ska ha företrädesrätt att delta i emissionen, 4.det belopp som ska betalas för varje teckningsoption, 5.den tid inom vilken teckningsoptionerna ska betalas eller att teckning ska ske genom betalning enligt 15 § tredje stycket, 6.att teckningsoptionerna ska betalas med apportegendom eller i annat fall på villkor som avses i 2 kap. 5 § andra stycket 1–3 och 5 eller att teckningsoptioner ska tecknas med kvittningsrätt, 7.övriga särskilda villkor för tecknande av teckningsoptioner, och 8.bemyndigande för styrelsen eller den som styrelsen utser inom sig att innan teckningstiden börjar löpa besluta om – det antal teckningsoptioner som ska ges ut, – vilket belopp som ska betalas för varje teckningsoption, – teckningskursen enligt 6 § första stycket 2, – hur, för det fall att teckningskursen överstiger de tidigare aktiernas kvotvärde, det överstigande beloppet ska fördelas mellan den bundna överkursfonden och den fria överkursfonden, och – sådana villkor som avses i 7. Avstämningsdagen får inte sättas tidigare än för beslutet. Ett bemyndigande som avses i första stycket 8 får lämnas endast om teckningsoptionerna ska tas upp till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför Europeiska ekonomiska samarbets- området. Om bolaget är ett avstämningsbolag och aktieägare ska ha före- trädesrätt att delta i emissionen, ska bemyndigandet utformas så att villkoren beslutas senast den dag som infaller före avstäm- ningsdagen. Paragrafen kompletterar 4 § med bestämmelser om vad som under vissa förutsättningar ska ingå i ett förslag till beslut om emission av tecknings- optioner. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en över- kursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Ändringen i första stycket punkt 8 är av samma slag som ändringen i 13 kap. 5 § första stycket 8. För en kommentar hänvisas till den paragra- fen. 2019/20:194 6 § I förslaget enligt 3 § ska följande anges i fråga om utnyttjande av optionsrätten: 1.det belopp som bolagets aktiekapital ska kunna ökas med, 2.det belopp som ska betalas för varje ny aktie (teckningskursen), 3.den tid inom vilken optionsrätten får utnyttjas, och 4.från vilken tidpunkt de nya aktierna ska ge rätt till utdelning. En uppgift om teckningskursen behöver inte anges i förslaget, om det föreslås att stämman ska besluta om ett sådant bemyndigande som avses i 5 § första stycket 8. Teckningskursen enligt första stycket 2 får inte understiga de tidigare aktiernas kvotvärde. Om teckningskursen överstiger de tidigare aktiernas kvotvärde, ska det i förslaget anges hur det överstigande beloppet ska fördelas mellan den bundna överkursfonden och den fria överkursfonden. I paragrafen regleras vad ett förslag till beslut om emission av tecknings- optioner ska innehålla i fråga om utnyttjande av optionsrätten enligt teck- ningsoptionerna. Den ändras med anledning av att det införs ytterligare en överkursfond, en bunden överkursfond. Övervägandena finns i avsnitt 8. Tillägget i tredje stycket behandlar det fallet att det belopp som ska betalas för varje ny aktie (teckningskursen) överstiger de tidigare aktiernas kvotvärde. Då ska det i förslaget till beslut anges hur det överstigande beloppet (överkursen) ska fördelas mellan den bundna överkursfonden och den fria överkursfonden. Beloppet kan tas upp under enbart en av över- kursfonderna. Aktieteckning med utnyttjande av optionsrätt Hur aktier ska tecknas 32 § Teckning av nya aktier med utnyttjande av optionsrätt ska ske på en teckningslista som innehåller emissionsbeslutet. Följande handlingar ska vara bifogade till teckningslistan eller hållas tillgängliga för aktieteck- nare på en plats som anges i listan: 1.en kopia av bolagsordningen, 2.en kopia av den årsredovisning som innehåller de senast fastställda balans- och resultaträkningarna, försedd med en anteckning om bolags- stämmans beslut om bolagets vinst eller förlust, 3.en kopia av revisionsberättelsen årsredovisningen avser, 4.en redogörelse, undertecknad av styrelsen, för händelser av väsentlig betydelse för bolagets ställning som har inträffat efter det att årsredovis- ningen lämnades, och 5.ett yttrande över den redogörelse som avses i 4, undertecknat av bo- lagets revisor.