prop · H80332 · 2020-10-14 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:32 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen fortsatt ställer en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i () stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av . Minusmas mandat omfattar att stödja genomförandet av fredsavtalet i , bidra till stabilisering av landet och skydd av civila, stöd till den politiska dialogen och nationell försoning, främja mänskliga rättigheter samt stödja humanitär biståndsverksamhet. En militärkupp genomfördes i . präglas landets politiska utveckling av en övergångsperiod för en återgång till folkvalt styre. Regeringen bedömer fortsatt att Minusma har en viktig roll att spela i landet. Genom sin närvaro bidrar Minusma till att stödja åtgärder . Avsikten är att det planerade svenska styrkebidraget ska bestå av ett lätt skyttekompani som tillsammans med en nationell stödenhet är del av Minusmas samlade förmåga att upprätthålla 2531 (2020). Det svenska skyttekompaniet kommer att vara stationerat i , huvudort i Minusmas östra sektor. Emellertid kan det svenska styrkebidraget komma att användas i hela Minusmas insatsområde. Den totala styrkan beräknas under normala omständigheter bestå av ungefär 220 personer, inklusive officerare vid relevanta staber. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna förstärkas till högst 470 personer. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Konflikter i och fredsavtalet ...................... Det aktuella politiska läget och militärkuppen .......... 3.4Ett fortsatt mycket oroande säkerhetsläge och situation för de mänskliga rättigheterna ............................. Omfattande humanitära behov ........................................... 4 Internationella samfundets och engagemang i ........... Internationell militär närvaro.............................................. EU:s övriga engagemang i ....................................... Det regionala perspektivet................................................ 4.4Det internationella samfundets åtgärder mot brott mot internationell rätt ....................................................... mångsidiga engagemang i ......................... stabiliseringsinsats i , Minusma .............. Folkrättsligt mandat för insatsen ..................................................... Målsättningar med ett fortsatt svenskt deltagande i Minusma ........ 7.1Nationella målsättningar för det svenska militära bidraget till Minusma ....................................................... Minusma utvärderas löpande............................................ Det svenska militära bidraget till Minusma .................................... Regeringens överväganden och förslag .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 470 personer till förfogande för att delta i stabiliseringsinsats i (Minusma) till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av (avsnitt 9). 2Ärendet och dess beredning antog resolution (2012), som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog resolution (2012) som bland annat uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning. antog därefter, , resolution (2012), som med stöd av kapitel VII i stadga (SÖ 1946:1, ) medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , Afisma (Support Mission to ). I resolutionen ombads FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet. inleddes en fransk militär insats, under beteckningen Operation Serval, i syfte att hejda de väpnade extremistgruppernas framryckning och stödja säkerhetsstyrkor. ersattes Operation Serval, som var begränsad till , av den regionala franskledda insatsen Operation Barkhane. Mot bakgrund av ökad aktivitet från terroristgrupper beslutade att inkludera en multinationell specialförbandsstyrka benämnd Task Force Takuba i den befintliga Operation Barkhane. I propositionen Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i föreslog regeringen att skulle ställa en väpnad styrka, som under normala omständigheter kommer att uppgå till högst 150 personer på plats, till Task Force Takubas förfogande. godkände förslaget (prop. 2019/20:86, bet. 2019/20:UFöU4, rskr. 2019/20:324). beslutade Europeiska unionen (EU) att på basis av 2071 (2012) och efter inbjudan av inrätta en militär insats för bidragande till utbildning av försvarsmakt, European Union Training Mission (EUTM) . Regeringen beslutade att skulle delta i EUTM med högst 15 personer . har därefter deltagit med personal till insatsen, och beslutade regeringen att förlänga det svenska deltagandet i EUTM till . antog resolution (2013), som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). integrerades Afismas militära styrkor i FN-insatsen. skickade FN:s sekretariat en formell förfrågan till FN:s medlemsländer om styrkebidrag till FN-insatsen i . skickade FN:s sekretariat en formell förfrågan till om styrkebidrag till underrättelseenheten (All Sources Information Fusion Unit, Asifu) i Minusma. Efter förslag från regeringen i propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i beslutade att ställa en svensk väpnad styrka till förfogande för deltagande i FN:s stabiliserande insats i (prop. 2013/14:189, bet. 2013/14:UFöU2, rskr. 2013/14:335). antog FN:s Prop. 2020/21:32 säkerhetsråd resolution (2014), som förlängde Minusmas mandat fattade regeringen beslut om att ingå ett samförståndsavtal med FN om ett svenskt styrkebidrag till Minusma. Avtalet undertecknades av utrikesministern . Eftersom FN meddelat begränsad förmåga att förse den svenska styrkan med förläggning, fattade Försvarsmakten beslut om nyttjande av nationella ingenjörsresurser för detta ändamål. Försvarsmakten påbörjade etablering och byggnation av den svenska förläggningen Camp i närheten av Timbuktus flygplats. Förläggningen, med kapacitet för cirka 300 personer, färdigställdes . har förlängt Minusmas mandat. Det svenska deltagandet i FN:s militära stabiliseringsinsats i har varit föremål för ställningstagande genom förslag i 2014/15:68 (bet. 2014/15:UFöU3, rskr. 2014/15:184), 2015/16:119 (bet. 2015/16:UFöU3, rskr. 2015/16:231), 2016/17:128 (bet. 2016/17:UFöU3, rskr. 2016/17:310), 2017/18:180 (bet. 2017/18:UFöU4, rskr. 2017/18:395), och 2018/19:69 (bet. 2018/19:UFöU3, rskr. 2018/19:255). föreslog regeringen en ändring av inriktningen för det svenska bidraget, på så sätt att bidraget framöver skulle bestå i ett lätt skyttekompani med placering i i östra . Den förändrade inriktningen för det svenska bidraget redogörs för i propositionen Svenskt deltagande i stabiliseringsinsats i , som antog (prop. 2019/20:29, bet. 2019/20:UFöU3, rskr. 2019/20:324). antog resolution (2020) som förlängde Minusmas mandat med till och med . är ett av världens fattigaste länder. Bland 189 länder på FN:s utvecklingsprograms (United Nations Development Programme) UNDP:s index över mänsklig utveckling (HDI) kom på 184 plats . råder ett spänt förhållande i mellan dels folkgrupperna i den södra delen av landet, som traditionellt dominerar det politiska och ekonomiska livet, dels olika minoritetsfolk i norr, bland annat tuareger. har dessa motsättningar övergått i våldsamheter och det förekommer därtill andra typer av sammandrabbningar mellan befolkningsgrupper i , inklusive . Säkerhetssituationen har komplicerats ytterligare av en ökning av terrorism och kriminella aktiviteter, såsom illegal handel med 2020/21:32 vapen, droger och människor. Som en konsekvens av det allvarliga säkerhetsläget har över 1 000 skolor stängts. Konflikter i och fredsavtalet uppstod en säkerhetskris i , då en sekulär tuareggrupp, Nationella rörelsen för Azawads befrielse (MNLA) tog till vapen mot Detta väpnade uppror syftade till att ta kontrollen över ett geografiskt område i norra kallat Azawad, vilket utgör cirka 60 procent av landets territorium. MNLA utmanövrerades efter några månader av olika väpnade extremistgrupper och kriminella grupper lierade med i islamiska , Aqim. extremistgrupper kom att kontrollera två tredjedelar av territorium där de införde strikta sharia-lagar och bland annat utdömde kroppsstraff för vad de såg som brott mot islams lagar. medförde allvarliga övergrepp mot de mänskliga rättigheterna. I protest mot regeringens oförmåga att hantera det väpnade upproret i norr och arméns bristfälliga resurser genomförde en grupp militärer en mellan kuppmakarna och Ecowas, som ledde till att kuppmakarna trädde tillbaka och en ny regering ledd av parlamentets talman tillträdde. inledde väpnade extremistgrupper i norra en offensiv söderut mot huvudstaden . militärt stöd av , vilket möjliggjorde för maliska regeringsstyrkor att återta kontrollen över merparten av landet. inleddes en förhandlingsprocess under ledning av av samt regeringstrogna grupper (inom den koalition som benämns Plattformen) och också av de grupper som stridit för ett ökat självstyre i norra (den så kallade Koordinationen eller CMA – Coordination des mouvements de l’Azawad). fredsavtalets undertecknande har flera territoriellt motiverade rebellgrupper brutit mot avtalet. Det internationella samfundet (inklusive FN, AU och EU) stöttar genomförandet av fredsavtalet (se även avsnitt 4). Minusma har spelat en viktig roll i att hantera de säkerhetshot som utgör en grund för arbetet med att långsiktigt bygga fred, skapa stabilitet och bidra till utveckling. Avtalet omfattar decentralisering, institutionella frågor, försvar och säkerhet, ekonomisk utveckling och I samband med undertecknandet av fredsavtalet inrättades även en uppföljningskommitté (Comité de Suivi de l’Accord – CSA). initiala tanken var att man skulle genomföra vissa grundläggande åtaganden i fredsavtalet. löpte ut utan att en majoritet av interimsåtgärderna antogs bland annat en ny förvaltningslag för att kunna reglera fredsavtalets decentraliserings- åtaganden, liksom en vägkarta för fredsavtalets genomförande. andra halvan av 2018 tappade fredsprocessen dock åter fart, delvis till följd av förberedelserna och genomförandet av presidentvalet . Det bristfälliga genomförandet av avtalet resulterade i en ökad press från det internationella samfundet på parterna, vilket också återspeglas i 2423 (2018). I enlighet med Prop. 2020/21:32 denna resolution skrevs en fredspakt under mellan Grupperingarna CMA och Plattformen anslöt sig till fredspakten. Fortsatta motsättningar mellan parterna till fredsavtalet kan dock noteras. Vissa framsteg har gjorts i genomförandet av fredsavtalet, såsom i den föreskrivna decentraliseringen av statsförvaltningen och genomförandet av DDR-processen (avväpning, demobilisering och återintegrering), vilken påbörjades . Däremot har centrala delar av avtalet inte genomförts, exempelvis vad gäller politiska och institutionella reformer inklusive reformen av konstitutionen, samt reformer kopplade till decentralisering, som är en av fredsprocessens nyckelfrågor. Vidare har kvinnors deltagande i genomförandet av fredsavtalet varit högst begränsat. Det hölls ett högnivåmöte , i syfte att öka kvinnors deltagande i fredsprocessen och det bredare politiska livet i , vilket utmynnade i ett antal konkreta åtgärder. CSA beslutade vid dess 39:e möte att inkludera sex kvinnor vid sitt kommande möte. genomfördes en nationell dialog om bland annat vägen framåt för frågor som är kopplade till fredsavtalet, exempelvis reform av konstitutionen. Dialogen bojkottades dock av viktiga delar av den politiska oppositionen och civilsamhället samt bitvis även av CMA. 3.3Det aktuella politiska läget och militärkuppen I presidentvalet blev den sittande presidenten omvald efter en andra valomgång. Premiärminister , som efter valet fick fortsatt förtroende av president , avgick tillsammans med sin regering efter kritik från oppositionen, folkliga protester och hot om misstroendeförklaring av parlamentet. presenterade den nye premiärministern en ny regering, som inkluderade medlemmar från den politiska oppositionen. genomfördes i två omgångar de parlamentsval som skulle hållits . meddelade sitt beslut om delar av valresultatet, vilket blev omtvistat och följdes av oroligheter. Premiärminister avgick och utnämndes därefter åter av president till premiärminister. Cissé tillsatte därefter delar av regeringen. genomfördes massprotester i , bland annat mot valresultatet och regeringens hantering av landets ekonomiska och säkerhetsmässiga situation. En oppositionsrörelse bildades under samlingsnamnet Mouvement du 5 juin – Rassemblement des Forces Patriotiques (M5-RFP) som krävde president och premiärminister avgång. genomfördes en militärkupp. Kuppmakarna förde bort president och andra högt uppsatta maliska företrädare och tillkännagav kort därpå att de övertagit styret i . Natten mot avgick sittande president och upplöste regeringen Detta följdes av omfattande internationell kritik, 2020/21:32 sanktioner av Ecowas och av att AU tillfälligt uteslöt från deltagande. Med stöd av AU initierade Ecowas en medlingsprocess för att uppnå en övergång till civilt styre. Kuppmakarna indikerade att ingångna internationella avtal skulle följas. Det inkluderade även FN:s, inklusive Minusmas, närvaro i landet. Islutet av september installerades en president respektive vice-president för en övergångsperiod . Vice-presidenten är ledaren för militärkuppen. En premiärminister utsågs , som bildade en övergångsregering. En vägkarta för övergångsperioden har offentliggjorts. Detta har i sin tur föranlett Ecowas att lyfta sanktionerna mot . 3.4Ett fortsatt mycket oroande säkerhetsläge och situation för de mänskliga rättigheterna Både i islamiska () och Daesh har etablerat sig i delar av . bildades gruppen Jama'a ul-Islam wa alMuslimin' (JNIM), där bland annat AQIM ingår. I har flera nya grupper bildats, varav vissa har kopplingar till Daesh. Bristen på statlig närvaro skapar utrymme för de extremistiska våldsbejakande gruppernas verksamhet. Terroristattentat sker regelbundet riktade mot såväl civila och maliska säkerhetsstyrkor som den internationella civila och militära närvaron. attackerades högkvarteret för den regionala G5 Sahel-styrkan i Sévaré. Islamistiska våldsbejakande grupper har utvecklat sin förmåga att utföra avancerade attacker, vilka i ökande utsträckning riktas mot Minusma. hade 220 Minusma-anställda dött i sedan insatsen formellt inrättades , varav 133 som resultat av medveten våldsam handling. De förband som drabbats av förluster har i stor utsträckning haft brister i skydd, utrustning och utbildning. Konflikter mellan befolkningsgrupper ökar, bland annat till följd av kamp om krympande naturresurser. Utvecklingen i har regionala implikationer, där exempelvis det försämrade säkerhetsläget i de centrala delarna har bidragit till instabilitet i den vidare regionen. Ett försämrat säkerhetsläge kan noteras i och men även i andra delar av och . Situationen för mänskliga rättigheter är fortsatt mycket oroande. Kränkningar av och övergrepp mot de mänskliga rättigheterna kopplade till säkerhetsläget rapporteras regelbundet. Kränkningarna omfattar bland annat utomrättsliga avrättningar, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling, sexuellt våld samt godtyckliga frihetsberövanden. Av två kvartalsvisa Minusma-rapporter , om läget för de mänskliga rättigheterna i , framgår att maliska försvars- och säkerhetsstyrkor begått grava kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland närmare 200 utomrättsliga avrättningar. Liknande problematik har rapporterats om G5 Sahelstyrkan (se närmare om denna i avsnitt 4). Straffriheten är utbredd. Problem till följd av låg statlig närvaro i delar av landet är en utmaning för rättsstatens principer. Det förekommer lokala protester mot delar av den internationella militära närvaron i . De humanitära behoven i och Sahelregionen är omfattande och fortsätter att öka. En kombination av de väpnade konflikterna, en degraderad miljö och konkurrens om mark- och vattenresurser påverkar hela regionen. Klimatförändringarna har medfört fler extrema väderhändelser, både i form av torka och översvämningar. Vattenbristen och matosäkerheten är stor och tillgången till hälsovård är undermålig, vilket ytterligare försvagar återhämtningsförmågan efter kris och konflikt. efterfrågade i resolution (2018) och resolution (2019) en bedömning och rapportering av klimatrelaterade säkerhetsrisker i och . FN:s generalsekreterare observerade vidare i sin rapport (Minusma, S/2019/545, paragraf 92) att en integrerad strategi behövs för att möta grundorsakerna till krisen, såsom fattigdom, ungas möjligheter och klimatförändringar. Utbredd fattigdom, samhällets allmänna sårbarhet och framför allt den pågående konflikten förvärrar den humanitära situationen. Covid-19- pandemin utgör ytterligare en utmaning för regionen, och riskerar att ytterligare belasta redan mycket svaga samhällsstrukturer. Det internationella samfundet har inte kunnat möta behoven av humanitära insatser. Enligt FN är 6,8 miljoner människor i i behov av humanitärt stöd. Undernäringen är utbredd och 3,1 miljoner människor är i behov av stöd för tillgång till tryggad livsmedelsförsörjning. Konfliktdrabbade regioner, framförallt i de norra och centrala delarna av landet, är särskilt utsatta. Humanitärt tillträde hotas alltmer av säkerhetsläget och utbredd brottslighet. Vid sidan av livsmedel är behoven av bland annat humanitärt skydd, sanitet och vatten stora. Konflikten i har även bidragit till omfattande flyktingrörelser inom och mellan länderna i regionen vilket har skapat ytterligare humanitära behov. 4Internationella samfundets och engagemang i Det internationella samfundets engagemang i gick in i en ny, mer omfattande fas i samband med det väpnade upproret. har FN och EU genomfört en rad åtgärder och upprättat flera insatser för att främja en förbättrad säkerhetsrespektive humanitär situation. När väpnade extremistgrupper började rycka fram söderut mot huvudstaden , vände sig till med en begäran om militärt stöd. inleddes en fransk militär insats, under beteckningen Operation Serval, i syfte att hejda de väpnade extremistgruppernas framryckning och stödja säkerhetsstyrkor. Parallellt påskyndade AU och Ecowas utstationeringen av Afisma till och insatsens numerär ökades till drygt 6 000 soldater. 2020/21:32 uttryckte såväl AU och Ecowas som stöd för omvandlingen av Afisma till en FN-insats för att stabilisera . antog resolution (2013), som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , Minusma (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). ersattes Operation Serval, som var begränsad till , av den regionala franskledda insatsen Operation Barkhane. Operation Barkhane omfattar i huvudsak konventionella styrkor och är inriktad på bekämpning av väpnade terroristgrupper i . Mot bakgrund av ökad aktivitet från terroristgrupper beslutade att inkludera en multinationell specialförbandsstyrka benämnd Task Force Takuba i den befintliga Operation Barkhane. I propositionen Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i (prop. 2019/2020:86) föreslog regeringen att skulle ställa en väpnad styrka, som under normala omständigheter kommer att uppgå till högst 150 personer på plats, till Task Force Takubas förfogande. godkände regeringens förslag om svenskt bidrag. Det svenska bidraget beräknas vara på plats . De franska styrkorna har ett mandat från att, efter begäran av FN:s generalsekreterare, ingripa till stöd för Minusma om insatsen är under överhängande allvarligt hot. Efter önskemål från och efter en begäran från upprättades EU:s träningsmission (EUTM) i (rådsbeslut /34/GUSP). Till uppgifterna hör rådgivning och stöd till försvarsledning och att tillhandahålla utbildning för den maliska försvarsmakten. Syftet är att stärka den operativa förmågan och bidra till respekten för mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, internationell humanitär rätt och skydd av civila, särskilt kvinnor i utsatta positioner och barn, samt att stärka den civila kontrollen över försvarsmakten. EUTM ska inte vara inblandat i stridande operationer. Insatsen har förlängts fram till . Regeringen beslutade att skulle bidra till EUTM med högst 15 personer. beslutade regeringen att förlänga det svenska deltagandet i EUTM till . EU:s övriga engagemang i EU och dess medlemsstater har intagit en aktiv roll i hanteringen av den mångåriga krisen i . bidrar även genom EU till att möta har EU en särskild representant () för med i första hand ett särskilt fokus på situationen i och den regionala dimensionen av krisen i landet. Europeiska kommissionen avsatt stöd inom ramen för den elfte europeiska utvecklingsfonden (EDF 11) motsvarande under perioden –2020. Inom ramen för för nödåtgärder i har allokerats till projekt som syftar till att hantera grundorsakerna till irreguljär migration i . EU, i samverkan med och Minusma, har också behovet av en civil rådgivningsinsats riktad mot 2014 (rådsbeslut /219/GUSP). EUCAP har som mål att Prop. 2020/21:32 möjliggöra för de maliska myndigheterna att återupprätta och bibehålla den konstitutionella och demokratiska ordningen och statens auktoritet och legitimitet på hela det maliska territoriet genom en effektiv reform av dess förvaltning samt att förbättra förutsättningarna för en varaktig fred i . Till stöd för återupprättandet av statsmakten i , i nära samarbete med andra internationella aktörer, särskilt Minusma, ska EUCAP bistå och ge råd till de interna säkerhetsstyrkorna för genomförandet av säkerhetsreformer. har bidragit med experter till insatsen. EUCAP fungerar som ett komplement till den polisiära verksamheten inom Minusma. Inom ramen för det samarbete, benämnt G5 , som länderna , , , och etablerade 2014, fattades 2017 beslut om att inrätta en gemensam säkerhetsstyrka (G5 ) i syfte att bekämpa terrorism, transnationell organiserad brottslighet och trafficking i regionen. Styrkan lider fortfarande av utmaningar när det gäller att nå full operativ kapacitet. Det finns uppgifter om att militär personal från som utgjort del av styrkan ska ha begått kränkningar av de mänskliga rättigheterna. EU bidrar finansiellt till G5 Sahelstyrkan, inklusive till dess ramverk för mänskliga rättigheter (Human Rights and International Humanitarian ), som genomförs med stöd från OHCHR (United Nations Human Rights Office of the High Commissioner). har välkomnat G5 Sahelstyrkan och uppmanat FN, AU, EU och stater som deltar i styrkan att agera till stöd för styrkans fulla operationalisering. FN lanserade 2013 en integrerad strategi för (UNISS) som ett ramverk för FN:s och det internationella samfundets verksamhet i regionen. I syfte att ytterligare stärka insatserna i regionen utarbetade FN en särskild stödplan för . Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget i och andra delar av antog Ecowas en regional handlingsplan för perioden –2024 för att bekämpa terrorism. Under de folkliga protesterna har Ecowas sökt bidra till en konstruktiv dialog i . Efter militärkuppen har Ecowas spelat en aktiv roll som medlare i att främja återgång till civilt styre i . Efter militärkuppen uteslöts tillfälligt från Ecowas, som även införde sanktioner mot landet. uteslöts också tillfälligt från deltagande i AU i samband med militärkuppen. 4.4Det internationella samfundets åtgärder mot brott mot internationell rätt antog 2017 resolution (2017) som inrättade en Denna omfattar reserestriktioner och 2020/21:32 frysningsåtgärder mot personer och enheter som exempelvis hotar fred, säkerhet och stabilitet i landet.