prop · H703143 · 2020-03-30 00:00:00 — Även poströstning förutsätter att bolaget har tagit in en särskild bestämmelse i bolagsordningen om att aktieägarna alltid får utöva sin rösträtt genom att poströsta eller att styrelsen anförtros att inför varje bolagsstämma ta ställning till om den möjligheten ska erbjudas aktieägarna (se 7 kap. 4 a § aktiebolagslagen). Förfarandet har i praktiken stora likheter med fullmaktsinsamling. Till exempel ska bolaget inför poströstning tillhandahålla ett formulär som aktieägarna ska använda för att ange hur de vill rösta i de frågor som behandlas på stämman. Om fullmaktsinsamling eller poströstning är tillåtet enligt bolagsord- Prop. 2019/20:143 ningen, står det aktieägaren fritt att välja om han eller hon vill använda denna möjlighet för att utöva sin rösträtt. Aktieägaren kan i stället välja att delta personligen vid stämman eller att anlita ett annat ombud än det som anges i fullmaktsformuläret. I praktiken har mycket få aktiebolag tagit in bestämmelser som möjliggör fullmaktsinsamling eller poströstning i sina bolagsordningar. Även om detta i vissa fall återspeglar medvetna ställningstaganden från aktieägarnas sida, är det troligt att avsaknaden av sådana bestämmelser ofta beror på att möjligheten inte närmare har övervägts eller i vart fall inte har underställts stämman för prövning. Under alla förhållanden har bolagen och aktieägarna knappast kunnat förutse den nu uppkomna situationen, med spridningen av det virus som orsakar covid-19 och de förändrade förutsättningar som det innebär för människor att samlas, eller haft detta i åtanke vid utformningen av sina bolagsordningar. Det är av stor betydelse att aktiebolagen ges förutsättningar att genomföra bolagsstämmorna på ett sådant sätt att risken för smittspridning bland aktieägarna och andra minimeras och att de aktieägare som inte kan eller vill närvara personligen vid stämman ges möjlighet att utöva sin rösträtt. I det rådande läget väger enligt regeringens mening intresset av att så många aktieägare som möjligt kan utöva sin rösträtt utan hälsorisker tyngre än de intressen som motiverar kraven på stöd i bolagsordningen för fullmaktsinsamling och poströstning. Det bör därför tillfälligt införas undantag från bestämmelserna om att fullmaktsinsamling och poströstning endast får ske om det har angetts i bolagsordningen. Undantagen bör tas in i en särskild lag. Bestämmelserna bör utformas så att styrelsen i ett aktiebolag inför en viss bolagsstämma får besluta om insamling av fullmakter eller om poströstning, även om det inte anges i bolagsordningen och utan att det anges i kallelsen till stämman. Motsvarande möjligheter bör finnas även vid föreningsstämmor Till skillnad från aktiebolagslagen innehåller lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar inte några begränsningar eller andra regler i fråga om föreningens möjligheter att samla in fullmakter. Ekonomiska föreningar har alltså redan möjlighet att genomföra en fullmaktsinsamling inför stämman (se SOU 2009:37 s. 133). En sådan insamling skulle exempelvis kunna ske på ett sätt som motsvarar det som är föreskrivet för aktiebolag. Frågan berörs närmare i författningskommentaren, se avsnitt 8. Det finns emellertid andra i lag angivna begränsningar när det gäller möjligheterna för medlemmar att närvara vid föreningsstämman genom ombud eller att utöva sin rösträtt genom poströstning. För poströstning i ekonomiska föreningar i allmänhet krävs det t.ex. att en sådan möjlighet framgår av stadgarna (se 6 kap. 6 § lagen om ekonomiska föreningar). I bostadsrättsföreningar och kooperativa hyresrättsföreningar finns det inte någon möjlighet till poströstning (se 9 kap. 14 § bostadsrättslagen [1991:614] respektive 2 kap. 17 a § lagen [2002:93] om kooperativ hyresrätt, jfr prop. 2015/16:4 s. 184 f.). För samtliga dessa typer av föreningar är det också vanligt med begränsningar i fråga om vem som får anlitas som ombud och antalet medlemmar som ett ombud får företräda (jfr 6 kap. 4 och 5 §§ lagen om ekonomiska för- 2019/20:143 eningar, 9 kap. 14 § bostadsrättslagen och 2 kap. 17 b § lagen om kooperativ hyresrätt). De skäl som anförs ovan för att bolagsstämmor måste kunna genomföras på ett sådant sätt att risken för smittspridning minimeras, gör sig lika starkt gällande i fråga om föreningsstämmor. I den särskilda lagen bör det därför beträffande föreningsstämmor tas in en möjlighet till tillfälliga undantag från de regler som begränsar möjligheten till poströstning och möjligheten att delta vid stämman genom ombud. Motsvarande bör i förekommande fall gälla för fullmäktige vid fullmäktigemöten. Även andra företagsformer berörs av de utökade möjligheterna Genom hänvisningar i annan lagstiftning till de regler som gäller för aktiebolag och ekonomiska föreningar kommer de tillfälliga åtgärder som föreslås att vara tillgängliga även för ett flertal andra företagsformer, som t.ex. bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag, kreditmarknadsföreningar och försäkringsaktiebolag. På grund av lagstiftningstekniken i vissa av lagarna på det finansiella området krävs en särskild reglering för ömsesidiga försäkringsbolag, försäkringsföreningar, tjänstepensionsföreningar, medlemsbanker och sparbanker. När det gäller samfällighetsföreningar krävs en särskild reglering för att underlätta användandet av ombud och fullmaktsinsamling. I övrigt finns det inte några närmare föreskrifter i lag om hur föreningsstämman ska gå till. Som utgångspunkt är det därför upp till föreningen själv att, inom ramen för vad som anges i stadgarna, bestämma på vilket sätt stämman ska genomföras. Även när det gäller ömsesidiga tjänstepensionsbolag skulle, på grund av lagstiftningstekniken i lagen (2019:742) om tjänstepensionsföretag, en särskild reglering krävas för att sådana bolag ska kunna använda sig av de tillfälliga åtgärderna. som den tillfälliga lagen föreslås gälla (se avsnitt 6) torde det emellertid inte finnas några ömsesidiga tjänstepensionsbolag. Det finns därför inget behov av någon särskild reglering för sådana bolag. När det gäller de understödsföreningar som enligt 7 § lagen (2010:2044) om införande av försäkringsrörelselagen (2010:2043) tillämpar den upphävda lagen (1972:262) om understödsföreningar, görs bedömningen att det inte är möjligt att införa några tillfälliga åtgärder motsvarande det som i övrigt föreslås. Ett sådant införande skulle nämligen innebära att ändringar gjordes i en upphävd lag. För ideella föreningar finns det inte någon lagreglering i fråga om när en föreningsstämma ska hållas eller om hur stämman ska genomföras. Även om vissa ideella föreningar måste beakta reglerna om att offentliggöra en årsredovisning en viss senaste tidpunkt, har alltså många ideella föreningar möjlighet att skjuta upp en planerad föreningsstämma till en senare tidpunkt. För ideella föreningar finns det inte heller några lagstadgade begränsningar i fråga om t.ex. möjligheterna till poströstning eller att delta vid stämman genom ombud. och poströstning kan alltså användas av ideella föreningar som vill minska antalet personligen närvarande på föreningsstämman, om det inte strider mot föreningens stadgar. För många ideella föreningar finns det också möjlighet att hålla stämma i pappersform, utan ett fysiskt möte, eller att hålla stämman helt digitalt eller i form av en s.k. hybridstämma, där stämman leds från en viss Prop. 2019/20:143 lokal men där medlemmarna kan delta och rösta på distans. Några lagstiftningsåtgärder behövs mot denna bakgrund inte för ideella föreningar. Åtgärder vidtas även i andra länder De problem som spridningen av det virus som orsakar covid-19 skapar för bolag och föreningar att hålla stämma är givetvis inte unika för . Situationen är likartad i en rad andra länder och tillfälliga lagändringar har genomförts eller är under beredning i våra nordiska grannländer (, och ), men också i exempelvis , , , och . Regeringens förslag: Den nya lagen ska träda i kraft och upphöra att gälla vid utgången av 2020. Regeringens bedömning: Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Synpunkter på förslagen: Samtliga myndigheter och organisationer som yttrar sig tillstyrker förslaget eller har ingen invändning mot det. Några av dem, däribland , , , och , förordar att det i en särskild övergångsbestämmelse tydliggörs att den nya lagen ska tillämpas på alla stämmor som hålls efter lagens ikraftträdande. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Det är av stor betydelse att bolags- och föreningsstämmor i det rådande läget kan genomföras på ett sådant sätt att risken för smittspridning minskas. Eftersom de allra flesta aktiebolag och ekonomiska föreningar måste hålla sin årsstämma , behöver den nya lagen träda i kraft . Om åtgärderna fördröjs riskerar de att förlora sin betydelse. Lagen bör därför träda i kraft . Eftersom det inte är möjligt att bedöma hur länge utbrottet av det virus som orsakar covid-19 kommer att pågå och hur länge åtgärder för att motverka dess spridning behöver bestå, bör det tas höjd för att lagen kan behöva tillämpas fram . Inget hindrar att lagen upphävs , om det bedöms möjligt. Några av de som yttrar sig över utkastet till lagrådsremiss förordar att det i en särskild övergångsbestämmelse anges att lagen ska tillämpas på stämmor som hålls eller senare, för att på så sätt möjliggöra att fullmaktsinsamling eller poströstning kan inledas redan före ikraftträdandet. Enligt regeringens mening kräver detta emellertid inte någon särskild övergångsbestämmelse. Bolag och föreningar kan redan före ikraftträdandet vidta sådana åtgärder som omfattas av förslagen, under 2019/20:143 förutsättning att den stämma som åtgärderna avser äger rum efter det att lagen har trätt i kraft. Regeringens bedömning: Förslaget underlättar för företag att genomföra sina årsstämmor på ett sådant sätt att risken för virusspridning kan minimeras och kan i vissa fall bidra till att begränsa kostnaderna för att genomföra stämman. Förslagen underlättar för medlemmar och aktieägare att under rådande förhållanden utöva sin rösträtt. Bedömningen i utkastet till lagrådsremiss överensstämmer med regeringens. Synpunkter på bedömningen: Samtliga myndigheter och organisationer som yttrar sig delar bedömningen eller har ingen invändning mot den. Skälen för regeringens bedömning Konsekvenser för företag och enskilda Förslagen underlättar för bl.a. aktiebolag och ekonomiska föreningar att genomföra bolags- och föreningsstämmor på ett sådant sätt att risken för spridning av det virus som orsakar covid-19 kan minimeras. De alternativa åtgärder som uppnår samma resultat är inte genomförbara på den korta tid som är tillgänglig (se avsnitt 5). De bolag och föreningar som väljer att genomföra fullmaktsinsamling eller poströstning drabbas av en kostnad för detta. Den kostnaden är dock sannolikt lägre än kostnaden för andra åtgärder som företagen annars hade behövt vidta för att motverka smittspridning vid stämman. Förslagen kan på så sätt bidra till att begränsa vissa av bolagens och föreningarnas kostnader för att under rådande förhållanden arrangera och genomföra stämman. Förslagen underlättar också för de medlemmar och aktieägare som under rådande förhållanden inte kan eller vill närvara personligen vid stämman att utöva sin rösträtt. Genom att inte närvara personligen har de visserligen inte möjlighet att utöva sin rätt att vid stämman begära upplysningar från styrelsen och den verkställande direktören. En omfattande poströstning eller röstning genom ombud kan också innebära att stämmans funktion som mötes- och diskussionsforum minskar. I det rådande läget framstår detta som acceptabelt. Förslagen bedöms medföra ett behov av informationsinsatser från bl.a. näringslivs- och bostadsrättsorganisationer. Konsekvenser för staten och kommunerna Förslagen medför ett behov av informationsinsatser från . Kostnaden för detta kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslagen bedöms inte heller i övrigt medföra några större kostnader för myndigheterna. De får inga statsfinansiella konsekvenser. Förslagen kan inte antas få några konsekvenser för det kommunala själv- Förslagen får inga konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och Förslagen är i allt väsentligt förenliga med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. Av artikel 5.4 i Europaparla- mentets och rådets direktiv /36/EG av om utnyttjan- de av vissa av aktieägares rättigheter i börsnoterade företag följer dock att ett publikt aktiebolag vars aktier är upptagna till handel på en reglerad marknad eller en motsvarande marknad utanför EES, i förekommande fall ska tillhandahålla aktieägarna de formulär som ska användas vid röstning med fullmakt eller per post senast före stämman. denna proposition innebär att minskas till . rådande förhållanden är detta tillfälliga avsteg från direktivets ordalydelse Förslaget till lag om tillfälliga undantag för att underlätta genomförandet av bolags- och föreningsstämmor Lagens innehåll och syfte 1 § Denna lag innehåller tillfälliga undantag från vissa bestämmelser om deltagande i bolagsstämmor, föreningsstämmor och sparbanksstämmor i följande lagar: –aktiebolagslagen (2005:551), –lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar, –bostadsrättslagen (1991:614), –lagen (2002:93) om kooperativ hyresrätt, –lagen (1973:1150) om förvaltning av samfälligheter, –sparbankslagen (1987:619), och –lagen (1995:1570) om medlemsbanker. Lagen syftar till att underlätta genomförandet av bolags-, förenings- och sparbanksstämmor på ett sådant sätt att risken för spridning av det virus som orsakar covid-19 minimeras. Paragrafen anger lagens innehåll och syfte. Övervägandena finns i avsnitt 5. Av första stycket framgår att lagen innehåller tillfälliga undantag från vissa begränsningar i fråga om möjligheterna till fullmaktsinsamling, poströstning och deltagande vid stämma genom ombud. Den gäller för aktiebolag och ekonomiska föreningar, inklusive bostadsrättsföreningar och kooperativa hyresrättsföreningar, andra företagsformer som tillämpar reg- lerna för aktiebolag eller ekonomiska föreningar samt sparbanker. Lagens syfte är enligt andra stycket att underlätta genomförandet av stämmor på ett sådant sätt att risken för spridning av det virus som orsakar covid-19 minimeras. Insamling av fullmakter och poströstning i aktiebolag 2 § Trots 7 kap. 4 § första stycket, 24 § tredje stycket och 63 § andra stycket aktiebolagslagen (2005:551) får styrelsen i ett aktiebolag inför en viss bolagsstämma besluta om insamling av fullmakter, även om det inte anges i bolagsordningen och utan att det anges i kallelsen till stämman. Vid insamling av fullmakter med stöd av första stycket får det fullmaktsformulär som anges i 7 kap. 4 § andra stycket aktiebolagslagen tillhandahållas aktieägarna även genom att publiceras på bolagets webbplats tillsammans med den information som anges i 7 kap. 24 § tredje stycket i den lagen. Formuläret och informationen ska då, med avvikelse från det som anges i 7 kap. 56 c § aktiebolagslagen, hållas tillgängliga på webbplatsen under minst närmast före stämman och dagen för stämman. I stället för att publiceras på bolagets webbplats får formuläret och informationen, med avvikelse från det som anges i 7 kap. 56 c § aktiebolagslagen, tillhandahållas aktieägarna genom att senast före stämman lämnas till dem på det sätt som bolaget annars använder för att lämna information till aktieägarna. Paragrafen ger möjlighet för styrelsen att besluta om undantag från aktiebolagslagens förbud mot att fullmakter samlas in av bolaget. Övervägandena finns i avsnitt 5. Första stycket ger styrelsen möjlighet att inför en viss bolagsstämma besluta om insamling av fullmakter, även om det inte anges i bolagsordningen och utan att det anges i kallelsen till stämman. I andra och tredje styckena anges på vilka sätt och vid vilken senaste tidpunkt som fullmaktsformulär och information om hur aktieägarna ska gå till väga för att utöva sin rösträtt med användning av en sådan fullmakt i sådana fall ska tillhandahållas aktieägarna. Bolaget kan enligt bestämmelserna välja mellan att tillhandahålla formuläret och informationen på sin webbplats eller att lämna dem till aktieägarna på det sätt som bolaget annars använder för att lämna information till aktieägarna. Det kan t.ex. vara genom post eller med elektroniska hjälpmedel. Inget hindrar att ett bolag tillhandahåller formuläret och informationen både på sin webbplats och på något annat sätt. Oavsett hur formuläret och informationen tillhandahålls ska det ske senast före stämman. När det gäller fullmakten som sådan krävs att den är skriftlig, undertecknad av aktieägaren och daterad (se 7 kap. 3 § aktiebolagslagen). Kravet på att fullmakten ska vara skriftlig hindrar inte att fullmakten ges in i elektronisk form. I sådana fall kan undertecknande ske med avancerad elektronisk underskrift (se 1 kap. 13 § aktiebolagslagen och prop. 2004/05:85 s. 591). Om bolaget godtar det finns det inte heller något hinder mot att ett undertecknat fullmaktsformulär i original skannas in eller fotograferas av och tillsänds bolaget via e-post. Paragrafen utgör delvis ett undantag från de regler i aktiebolagslagen som annars gäller för kallelse till en bolagsstämma och tillhandahållande av handlingar. Om bolaget följer förfarandet i paragrafen aktualiseras således inte bestämmelsen om fel i kallelse m.m. i 7 kap. 26 § aktiebolagslagen. 3 § Trots 7 kap. 4 a § första stycket, 24 § tredje stycket och 63 § andra stycket aktiebolagslagen (2005:551) får styrelsen i ett aktiebolag inför en viss bolagsstämma besluta att aktieägarna före stämman ska kunna utöva sin rösträtt per post, även om det inte anges i bolagsordningen och utan att det anges i kallelsen till stämman. Vid poströstning med stöd av första stycket får det formulär som anges i 7 kap. 4 a § andra stycket aktiebolagslagen tillhandahållas aktieägarna genom att publiceras på bolagets webbplats tillsammans med den information som anges i 7 kap. 24 § tredje stycket i den lagen. Formuläret och informationen ska då, med avvikelse från det som anges i 7 kap. 56 c § aktiebolagslagen, hållas tillgängliga på webbplatsen under minst närmast före stämman och dagen för stämman. I stället för att publiceras på bolagets webbplats får formuläret och informationen, med avvikelse från det som anges i 7 kap. 56 c § aktiebolagslagen, tillhandahållas aktieägarna genom att senast före stämman lämnas till dem på det sätt som bolaget annars använder för att lämna information till aktieägarna. Paragrafen innebär att det inte krävs en bestämmelse i bolagsordningen för att styrelsen i ett aktiebolag ska få besluta att aktieägarna ska kunna utöva sin rösträtt genom poströstning. Övervägandena finns i avsnitt 5. Första stycket ger styrelsen möjlighet att inför en viss bolagsstämma besluta att aktieägarna ska kunna använda sig av poströstning, även om det inte anges i bolagsordningen och utan att det anges i kallelsen till stämman. I andra och tredje styckena anges på vilka sätt och vid vilken senaste tidpunkt som poströstningsformulär och information om hur aktieägarna ska gå till väga för att utöva sin rösträtt genom poströstning i sådana fall ska tillhandahållas aktieägarna. Bolaget kan enligt bestämmelserna välja mellan att tillhandahålla formuläret och informationen på sin webbplats eller att lämna dem till aktieägarna på det sätt som bolaget annars använder för att lämna information till aktieägarna. Det kan t.ex. vara genom post eller med elektroniska hjälpmedel. Inget hindrar att ett bolag tillhandahåller formuläret och informationen både på sin webbplats och på något annat sätt. Oavsett hur formuläret och informationen tillhandahålls ska det ske senast före stämman. Det är upp till styrelsen att besluta hur poströstningen ska gå till, t.ex. poströsten senast ska vara bolaget tillhanda och om poströsten ska kunna avges med e-post (jfr prop. 2009/10:247 s. 55). Paragrafen utgör delvis ett undantag från de regler i aktiebolagslagen som annars gäller för kallelse till en bolagsstämma och tillhandahållande av handlingar. Om bolaget följer förfarandet i paragrafen aktualiseras således inte bestämmelsen om fel i kallelse m.m. i 7 kap. 26 § aktiebolagslagen. Ombud och poströstning i andra företagsformer 4 § Trots 6 kap. 4 § lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar och oavsett vad som anges i stadgarna, får styrelsen i en ekonomisk förening inför en viss föreningsstämma besluta att medlemmarna har rätt att anlita ett ombud som inte ingår i den krets som anges i första stycket i den paragrafen. Trots 5 § i samma kapitel och oavsett vad som anges i stadgarna, får styrelsen också besluta att ombud vid stämman får företräda fler än tre medlemmar. Trots 6 kap. 42 § andra stycket lagen om ekonomiska föreningar och oavsett vad som anges i stadgarna, får styrelsen inför ett visst fullmäktige- möte dels besluta att fullmäktige får delta i mötet genom ombud, dels fatta sådana beslut som anges i första stycket i den förevarande paragrafen även när det gäller fullmäktige. Paragrafen innebär att styrelsen i en ekonomisk förening ges möjlighet att inför en viss föreningsstämma besluta om undantag från begränsningar i fråga om vem som får anlitas som ombud och hur många medlemmar ett ombud får företräda. Övervägandena finns i avsnitt 5. Styrelsen kan fatta ett beslut enligt första stycket oavsett vilka bestäm- melser om användandet av ombud som finns i stadgarna. Ett beslut kan gå ut på att medlemmarna får anlita vilket ombud de vill, trots att stadgarna begränsar ombudskretsen till exempelvis andra medlemmar, eller att flera medlemmar får anlita samma ombud, trots att stadgarna begränsar antalet medlemmar som kan företrädas av ett ombud. Styrelsens beslut kan fattas för att underlätta fullmaktsinsamling genom Det kan även fattas utan samband med fullmaktsinsamling. En fullmaktsinsamling skulle exempelvis kunna ske på ett sätt som mot- svarar det som är föreskrivet för aktiebolag. så fall ett fullmaktsformulär på sin webbplats eller lämnar det till medlem- marna på det sätt som föreningen annars använder för att lämna infor- mation till medlemmarna. I formuläret ska det anges vem som får i uppdrag att företräda medlemmen på stämman i de frågor som anges i formuläret. Frågorna ska motsvara de förslag till beslut som anges i förslaget till dag- ordning för stämman och innehålla två likvärdigt presenterade svarsalter- nativ med rubrikerna Ja och Nej. Av formuläret bör det även framgå att medlemmen inte kan instruera ombudet på annat sätt än genom att markera ett av de angivna svarsalternativen och att det inte är tillåtet att villkora I andra stycket anges att styrelsen inför ett visst fullmäktigemöte får besluta att fullmäktige får delta i mötet genom ombud. även fatta sådana beslut som anges i första stycket, t.ex. att ett ombud ska få företräda flera fullmäktige, trots att stadgarna innehåller en begränsning i detta avseende. 5 § Trots 6 kap. 6 § lagen (2018:672) om ekonomiska föreningar får styrelsen i en ekonomisk förening inför en viss föreningsstämma besluta att medlemmarna före stämman ska kunna utöva sin rösträtt per post, även om det inte anges i stadgarna och utan att det anges i kallelsen till stämman. Vid poströstning med stöd av första stycket får det formulär som anges i 6 kap. 6 § andra stycket lagen om ekonomiska föreningar tillhandahållas medlemmarna även genom att publiceras på föreningens webbplats tillsammans med den information som anges i den paragrafen. och informationen ska då hållas tillgängliga på webbplatsen under minst en vecka närmast före stämman och dagen för stämman. I stället för att publiceras på föreningens webbplats får formuläret och informationen tillhandahållas medlemmarna genom att senast före stämman lämnas till dem på det sätt som föreningen annars använder för att lämna information till medlemmarna. Paragrafen innebär att det inte krävs en bestämmelse i stadgarna för att styrelsen i en ekonomisk förening ska få besluta att medlemmarna eller i