prop · H703100 · 2020-04-15 00:00:00 — Den aktiva finanspolitiken lämnar ett negativt bidrag till det strukturella sparandet 2020 men sedan ett positivt bidrag i takt med att åtgärderna för att hantera den kraftiga konjunkturnedgången faller bort. Utvecklingen av det strukturella sparandet förklaras också av utvecklingen av nettointäkter från kapital samt utvecklingen av det strukturella sparandet i kommunsektorn och pensionssystemet. Tabell 9.3 Förändringen av det strukturella sparandet Procent av potentiell BNP 1 Förändring av det strukturella sparandet -1,4 2 varav aktiv finanspolitik -2,4 -0,1 4 varav kommunsektorns sparande -0,1 -0,1 5 varav pensionssystemets sparande -0,2 Källa: Egna beräkningar. Posten övrigt innehåller bl.a. effekten av en underliggande automatisk budgetför- stärkning. Denna uppkommer då skatteintäkterna ökar i ungefär samma takt som BNP i löpande priser, medan de statliga utgifterna ökar något långsammare. Anledningen till att utgifterna ökar långsammare än BNP är att många transfereringar och andra anslag inte automatiskt räknas upp i takt med att ekonomin växer. Anslagen till de statliga myndigheterna kompenseras vidare inte fullt ut för att lönerna ökar, eftersom viss produktivitetsökning förutsätts i pris- och löneomräkningssystemet. Utan nya aktiva beslut förstärks därför normalt de offentliga finanserna. Den automatiska budgetförstärkningen tenderar att vara väldigt volatil vid kraftiga konjunktursvängningar vilket kan ses i tabellen 2020 och 2021. Även inkomst- förändringar som inte bedöms bero på konjunkturen ingår i posten övrigt. Tabell 9.4 Samlade budgeteffekter av tidigare beslut och aktuella förslag och aviseringar i förhållande till föregående år Offentliga sektorns finansiella sparande. Miljarder kronor om inte annat anges Förändring av takbegränsade utgifter1 -51,8 -2,8 -3,3 Justering för olika redovisningsprinciper i statens -1,2 -1,2 -0,3 -1,6 -2,5 -47,7 -4,0 -3,6 Skatter, brutto4,5 -3,9 -27,5 -36,7 Indirekta effekter av skatter5 -6,1 -0,8 -1,4 -0,1 Summa inkomstförändringar, netto3 -3,2 -27,1 -26,6 Utgifts- och inkomstförändringar, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande3,6 -31,6 -43,3 -114,3 -0,7 -0,9 -2,3 1Avsnitt 7.1 innehåller en mer detaljerad genomgång av utvecklingen av de takbegränsade utgifterna. I tabell 7.4 redovisas budgeteffekterna per utgiftsområde. 2Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg- och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 3För utgiftssidan innebär minustecken anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstsidan innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budgeteffekten av åtgärder på utgifts- och inkomstsidan innebär minustecken att de offentliga finanserna försvagas jämfört med året innan. 4Se tabell 6.7. Förändrad utdebitering ingår i tabell 6.7 men ska inte ingå i tabell 9.4 eftersom den visar budgeteffekter av tidigare riksdagsbeslut och förslag från regeringen. 5För åtgärder på skatteområdet beskriver bruttoeffekten den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. En indirekt effekt kan uppkomma om regeländringen påverkar andra skattebaser eller konsumentprisindex (om konsumentprisindex påverkas består den indirekta effekten bl.a. av att utgiftsnivån i olika offentliga transfereringssystem påverkas via prisbasbeloppet). 6Exklusive indirekta effekter på inkomstsidan till följd av åtgärder på utgiftssidan. Källa: Egna beräkningar. Budgeteffekter av och regeringens åtgärder sedan budgetpropositionen Nedan följer en översiktlig redovisning av budgeteffekterna på de offentliga finanserna av nya åtgärder i förhållande till budgetpropositionen 2019/20:1). Utgångspunkten för redovisningen är att beslutade, föreslagna och aviserade ökningar och minskningar av anslag fullt ut motsvaras av en förändring av den faktiska förbrukningen av utgifter på anslagen. Nivån på den offentliga sektorns inkomster och utgifter påverkas även av andra förändringar, som i detta sammanhang inte definieras som nya förslag. Exempel på sådana förändringar är variationer i volymer i rättighetsbaserade transfereringssystem eller förändrade makroekonomiska förutsättningar. Budgeteffekter av initiativ till beslut om ändringar i statens budget Sedan budgetpropositionen har , på eget initiativ, beslutat om ändringar i statens budget . Det framgår av betänkandet Ändringar i statens budget – Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden 2019/20:FiU49, rskr. 2019/20:163–166). Beslutet innebär högre utgifter netto och högre inkomster netto för den offentliga sektorns finansiella sparande. Sammantaget medför åtgärderna att det finansiella sparandet är oförändrat. Tabell 9.5 Budgeteffekter av initiativ till beslut om ändringar i statens budget Offentliga sektorns finansiella sparande. -0,5 -0,8 -0,8 Förändring finansiellt sparande offentlig sektor Källa: Betänkandet Ändringar i statens budget – Stöd till kommunsektorn för att stärka välfärden (bet. 2019/20:FiU49, rskr. 2019/20:163–166). Budgeteffekter av regeringens förslag och aviseringar Sedan budgetpropositionen har beslutat om åtgärder till följd av förslag och aviseringar från regeringen i propositionen Extra ändringsbudget –Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:199–202) och i propositionen Extra ändringsbudget – Kreditgarantier till flygföretag med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:136, bet. 2019/20:FiU52, rskr. 2019/20:188). Vidare har regeringen lämnat förslag och aviseringar med ekonomiska konsekvenser i propositionen Vårändringsbudget (2019/20:99), i propositionen Extra ändringsbudget – Kreditgarantier för lån till företag (prop. 2019/20:142, bet. 2019/20:FiU54, rskr. 2019/20:195), i propositionen Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:207–212) och i propositionen Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:151, bet. 2019/20:FiU55, 2019/20:204). I tabell 9.6 redovisas de samlade budgeteffekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande av alla förslag och aviseringar i dessa propositioner. Eftersom det rör sig om ändringsbudgetar är merparten av de ekonomiska konsekvenserna av förslagen begränsade till 2020. Som framgår av tabellen beräknas vissa av åtgärderna ha varaktiga konsekvenser som –2023 medför att det finansiella sparandet försvagas med ca 12–. Av förslagen i propositionen Vårändringsbudget som avser budgetens utgifter ingår i tabell 9.6 de som avser nya diskretionära åtgärder och finansiering. Dessa medför höjda anslagsnivåer om ca . I tabellen ingår inte medel som föreslås tillföras regelstyrda anslag som påverkas av förändringar av volym och makroekonomiska förutsättningar (i första hand transfereringsanslag) utan att någon ny reform föreslås (se vidare tabell 7.10). Dessa medför höjda anslagsnivåer om ca . Tabell 9.6 Budgeteffekter av föreslagna och aviserade åtgärder sedan budgetpropositionen Offentliga sektorns finansiella sparande. Miljarder kronor om inte annat anges Förändring av takbegränsade utgifter1 Justering för olika redovisningsprinciper i statens budget och nationalräkenskaperna -4,4 -0,3 -9,0 -24,1 Summa inkomstförändringar, netto -9,0 -24,1 Förändring finansiellt sparande offentlig -9,0 -95,1 -13,8 -12,2 -11,8 -1,9 -0,3 -0,2 -0,2 1Se avsnitt 7.2 för en mer detaljerad genomgång av de förslag som påverkar budgetens utgiftssida. Tabell 7.10 visar de beräknade budgeteffekterna per utgiftsområde. 2Effekterna på den offentliga sektorns finansiella sparande av föreslagna förändringar av skatteregler beskrivs närmare i tabell 6.1. Källa: Egna beräkningar. De sammanlagda budgeteffekterna sedan budgetpropositionen av beslutade, föreslagna och aviserade åtgärder framgår av tabell 9.7. Tabell 9.7 Sammanlagda budgeteffekter sedan budgetpropositionen av beslut om statens budget och regeringens förslag och aviseringar Offentliga sektorns finansiella sparande. varav åtgärder på initiativ -0,5 -0,8 -0,8 varav åtgärder på regeringens initiativ -9,0 -22,5 varav åtgärder på initiativ varav åtgärder på regeringens initiativ -9,0 -24,1 Förändring finansiellt sparande offentlig sektor -9,0 -95,1 -8,5 -5,2 -4,8 varav åtgärder på initiativ varav åtgärder på regeringens initiativ -9,0 -95,1 -13,8 -12,2 -11,8 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källa: Egna beräkningar. Budgeteffekter redovisas även i förhållande till föregående år för att stödja analysen av finanspolitiken. I tabell 9.4 redovisas den samlade budgeteffekten i förhållande till föregående år av alla tidigare beslut från samt nu aktuella förslag och aviseringar med ekonomiska konsekvenser, som en del av analysen av förändringen av det strukturella sparandet och finanspolitikens effekt på efterfrågan. I detta avsnitt redovisas statens finanser enligt NR. Beräkningarna utgår från de prognoser på statens budgetsaldo som redovisas i avsnitt 8. Skillnaden mellan de båda redovisningarna består främst i att statens budgetsaldo visar statens lånebehov med omvänt tecken och därmed dess påverkan på statsskulden. visar förändringen av statens finansiella förmögenhet, exklusive effekten av värdeförändringar. Från statens finansiella sparande till budgetsaldo I tabell 9.8 framgår väsentliga skillnader mellan statens budgetsaldo enligt budgetredo- visningen och det finansiella sparandet enligt NR. Det finansiella sparandet påverkas inte av försäljningar eller köp av finansiella tillgångar, t.ex. aktier, eller ökad utlåning, eftersom sådana transaktioner i sig inte förändrar den finansiella förmögenheten. Däremot påverkas budgetsaldot och statsskulden av sådana transaktioner. Förutom denna skillnad avviker det finansiella sparandet i flera andra avseenden från budgetsaldot. Bland annat redovisas budgetsaldot kassamässigt, medan det finansiella sparandet redovisas enligt NR:s principer, vilket innebär en periodiserad redovisning. Denna skillnad påverkar framför allt redovisningen av skatteintäkter och ränteutgifter. Tabell 9.8 Statens finansiella sparande och budgetsaldo Räntor, periodisering, Köp och försäljning av aktier, extra Övriga finansiella transaktioner m.m. 1Inkluderar justeringar avseende inlevererade överskott. Källor: och egna beräkningar. Statens budgetsaldo var 2019 betydligt högre än det finansiella sparandet. De kassamässigt inbetalda skatterna beräknas ha blivit lägre än de debiterade, dvs. periodiserade, skatteintäkterna. Det innebär att de inbetalningar som den privata sektorn gjort till staten under kalenderåret bedöms ha blivit lägre än de debiterade skatterna, vilket i sig medförde att budgetsaldot blev lägre än det finansiella sparandet. Enligt redovisningsprinciperna för statens budget försvagade även räntorna budgetsaldot i förhållande till det finansiella sparandet. Posten Övriga finansiella transaktioner m.m., som framför allt avser lån till för upplåning i utländsk valuta och , förstärkte budgetsaldot 2019 (se avsnitt 8 under rubriken netto- utlåning och kassamässig korrigering). Posten påverkade inte sparandet enligt NR och är den huvudsakliga orsaken till att budgetsaldot blev högre än sparandet. förväntas det finansiella sparandet i stället bli högre än budgetsaldot. Både periodiserade skatteintäkter och räntebetalningar förklarar detta. Likaså medför bl.a. lån till under Övriga finansiella transaktioner m.m. att budgetsaldot försämras i förhållande till sparandet. Skillnaden mellan redovisningarna 2021 förklaras i huvudsak av olikheter i redovisningen av inkomster från skatter och räntebetalningar. tar skillnaderna i redovisningarna i större utsträckning ut varandra. Utvecklingen av statens finansiella sparande Det finansiella sparandet i staten uppgick av BNP. Den kraftiga konjunkturavmattningen tillsammans med de betydande aviserade och föreslagna åtgärderna medför att skatteintäkterna till sektorn 2020 minskar men framför allt att utgifterna ökar som andel av BNP i förhållande till 2019 (se tabell 9.9). Sammantaget innebär detta att sparandet i sektorn snabbt försämras i förhållande till 2019. Tabell 9.9 Statens inkomster och utgifter Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2019, prognos 2020–2023 -2,8 -0,7 1Utfall 2019 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos för den offentliga sektorns skatteinkomster som redovisas i avsnitt 6. utgifter för kapitalavkastning på pensionsskulden. Källor: och egna beräkningar. medför den ekonomiska återhämtningen att statens finanser snabbt förstärks men att sektorn fortfarande uppvisar ett underskott. bedöms sparandet i staten vändas till överskott. Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet beräknas visa ett underskott 2020 som motsvarar av BNP. Pensionssystemets finanser påverkas av konjunkturnedgången genom lägre avgiftsinkomster och lägre avkastning på fondernas finansiella tillgångar. beräknas ålderspensionssystemet uppvisa ett mindre överskott motsvarande av BNP i genomsnitt. Det förklaras av att avgiftsinkomsterna ökar snabbare än pensionsutbetalningarna samt stigande kapitalinkomster . I ålderspensionssystemet förväntas ett avgiftsunderskott under hela prognosperioden, dvs. avgiftsinkomsterna beräknas vara lägre än pensionsutbetalningarna. Avgifts- underskottet minskar men består ändå hela perioden. Direktavkastningen på AP- fondernas tillgångar i form av ränteintäkter och utdelningar bedöms vara högre än avgiftsunderskottet , vilket medför att det finansiella sparandet i sektorn ökar successivt. Tabell 9.10 Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2019, prognos 2020–2023 -0,1 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Utgifterna i ålderspensionssystemet beräknas öka till följd av att pensionärerna blir fler och av att pensionerna i genomsnitt blir högre. –2023 antas pensionsutbetalningarna öka med i genomsnitt . Avgifts- inkomsterna, som är starkt kopplade till lönesumman i ekonomin (summan av utbetalda löner inklusive företagarinkomster), beräknas öka något snabbare, med i genomsnitt . De avgiftsinkomster som finansierar systemet är ålderspensionsavgiften från arbetsgivare och egenföretagare samt den allmänna pensionsavgiften. Tabell 9.11 Ålderspensionssystemets avgiftsinkomster Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2019, prognos 2020–2023 Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. Källor: och egna beräkningar. Alla inkomstpensioner och tilläggspensioner som erhålls efter är följsamhetsindexerade. Följsamhetsindexering innebär att inkomst- och tilläggs- pensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex eller ett balans- index, minus en förskottsränta på . I ett läge då pensionssystemets finanser är i balans bygger följsamhetsindexeringen på förändringen av inkomstindex. Om pensionssystemets skulder överstiger systemets tillgångar aktiveras balanseringen och indexeringen bygger i stället på ett balansindex. Balanseringen är ett sätt att säkerställa att pensionssystemets utgifter inte överstiger dess inkomster. Kommunsektorns finanser regleras av balanskravet och kravet på en god ekonomisk hushållning i kommunallagen (2017:725). Enligt balanskravet får kommuners och regioners resultat som huvudregel inte vara negativa medan kravet på en god ekonomisk hushållning innebär att högre resultat troligen behövs (se avsnitt 5.4). Skillnaden mellan resultatet och det finansiella sparandet förklaras till största delen av att investeringar, men inte avskrivningar, ingår som utgifter i beräkningen av det finansiella sparandet. I resultatet ingår inte investeringar men däremot avskrivningar. Det kan även förekomma periodiseringsskillnader för olika inkomster och utgifter mellan det finansiella sparandet och resultatet. I regeringens prognos för kommunsektorns finanser antas sektorn bedriva en utgiftspolitik som är förenlig med balanskravet. antas i normalfallet kommunsektorn som helhet även redovisa ett resultat som bedöms vara i linje med en god ekonomisk hushållning. Vidare antas den genomsnittliga kommunalskattesatsen vara oförändrad. Prognosen grundar sig på ett antagande om oförändrad politik på statlig nivå, förutom tidigare beslutade och föreslagna förändringar av stats- bidragen. Därigenom blir skatteunderlagets tillväxt viktigt för utvecklingen av kommunsektorns inkomster i prognosen. Eftersom kommunsektorn i normalfallet antas redovisa ett resultat i linje med god ekonomisk hushållning blir den beräknade utvecklingen av skatte- underlaget vanligtvis styrande för prognosen för utgifterna. Resultat och finansiellt sparande 2019 Kommunsektorn som helhet har redovisat starka finanser. redovisade sektorn ett preliminärt resultat efter finansiella poster om . Att det var högre än resultatet 2018 bedöms till största del bero på ändrad redovisning som förstärkte resultatet 2019 (se diagram 9.2). Kommunernas resultat efter finansiella poster 2019 blev och regionernas . För både kommuner och regioner motsvarar det av intäkter från skatter och generella statsbidrag. I genomsnitt har regionerna haft lägre resultat än kommunerna historiskt men den ekonomiska ställningen skiljer sig också mellan olika kommuner och regioner. Enligt NR:s preliminära statistik växte kommunsektorns utgifter snabbare än inkomsterna . Det ledde till att sektorns finansiella sparande sjönk jämfört . Diagram 9.2 Finansiellt sparande och resultat Utfall 2000–2019, prognos 2020–2023 00 01 02 03 04 05 06 07 Anm.: har redovisning ändrats, vilket medför att måttet resultat efter finansiella poster har ersatt resultat före extraordinära poster. Källor: och egna beräkningar. Konjunkturutvecklingen präglar prognosen för kommunala finanser förväntas de kommunala skatteinkomsternas utveckling kraftigt bromsa in till följd av den djupa konjunkturnedgången. –2023 antas det kommunala skatteunderlaget gradvis återhämta sig. föreslås nya tillskott av generella statsbidrag som förbättrar kommunsektorns ekonomi och delvis motverkar de kommunala skattebortfallen 2020–2023. Kommunsektorns utgifter påverkas också av virusutbrottet som medför stora insatser av både kommuner och regioner. bedöms kommunernas utgifter kopplade till nyanländas första år i fortsatt minska . De kommunala investeringsutgifterna har ökat snabbt vilket har lett till att sektorns finansiella sparande har minskat betydligt . Resultatet antas sjunka jämfört med . Ändrade regler för redovisning påverkade resultat positivt genom en engångseffekt och positiv utveckling av vissa finansiella tillgångar. Motsvarande värdeförändringar beräknas påverka resultatet negativt 2020 men positivt 2021–2023. Eftersom investe- ringsutgifterna efter tidigare års snabba utveckling förväntas att växa långsammare i prognosen beräknas det finansiella sparandet inte fortsätta att minska som . Det finansiella sparandet bedöms bli något högre än 2019 (se tabell 9.12). Tabell 9.12 Kommunsektorns finanser Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2019, prognos 2020–2023 Statsbidrag exkl. kompensation för mervärdesskatt varav kompensation för mervärdesskatt -1,0 -0,8 -0,8 -0,8 -0,7 Procent av skatter och generella statsbidrag Anm.: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med summan. 1Utfall 2019 enligt nationalräkenskaperna, vilket kan skilja sig från regeringens prognos för den offentliga sektorns skatteinkomster som redovisas i avsnitt 6. 2Kommunsektorns kompensation för mervärdesskatt är inkluderad i övriga inkomster och inte i statsbidragen. 3Inkluderar nettoköp av fastigheter. Eftersom försäljningen vanligtvis överstiger köp är denna nettopost negativ, vilket minskar de redovisade utgifterna med några miljarder kronor Källor: och egna beräkningar. Kommunsektorns inkomster består framför allt av inkomster från skatt på arbete (främst inkomst av tjänst och näringsverksamhet samt pensioner) och av statsbidrag. Den kraftiga konjunkturnedgången förväntas leda till en minskning av antalet arbetade timmar 2020. Det slår på utvecklingen av lönesumman och det kommunala skatte- underlaget, vilket beräknas resultera i en historiskt svag utveckling av de kommunala skatteinkomsterna (se diagram 9.3). Effekten på det kommunala skatteunderlaget av minskningen av antalet arbetade timmar mildras dock något genom att hushålls- transfereringarna ökar. –2023 antas en gradvis konjunkturåter- hämtning och de kommunala skatteinkomsterna förväntas öka i en snabbare takt. Utvecklingen av de kommunala skatteinkomsterna dämpas –2020 till följd av att skattesänkningar för personer har beslutats . Pensionsutbetalningarna, som också ingår i det kommunala skatteunderlaget, bedöms öka med i genomsnitt . Det är ungefär samma utveckling som . Diagram 9.3 Lönesumma och kommunala skatteinkomster Utfall 2000–2019, prognos 2020–2023 Källor: och egna beräkningar. Vid förändringar av skattelagstiftningen som påverkar det kommunala skatte- underlaget neutraliseras i regel effekterna av dessa genom att nivån på de generella statsbidragen höjs eller sänks (s.k. skattereglering). Kommuner och regioner får bidrag från staten i form av dels generella, dels riktade statsbidrag. De generella statsbidragen ökar med ca 2020, vilket främst beror på de tillskott av generella bidrag om som regeringen föreslår i propositionen Vårändringsbudget . Därtill tillkommer i tillskott 2020 som beslutat om. Utöver det beror ökningen av de generella statsbidragen 2020 bl.a. även på kompensation för kommunsektorns minskade skatteinkomster till följd av en skattesänkning för personer . I prognosen antas de generella statsbidragen åter minska 2021 då i tillskott föreslås för åren efter 2020 i propositionen Vårändringsbudget . De riktade statsbidragen som finansieras från ett flertal olika utgiftsområden beräknas vara oförändrade 2020 jämfört med . som migrationsrelaterade ersättningar till kommuner och regioner minskar till följd av färre asylsökande i mottagningssystemet och färre nyanlända i etableringsinsatser, ökar andra statsbidrag . Statsbidrag kopplade till vård och omsorg ökar 2020 bl.a. till följd av tillskott för att stödja kommuner och regioners insatser med anledning av Sammantaget antas de totala statsbidragen öka kraftigt men åter minska 2021 och 2022, i enlighet med nu aviserad politik och de beräknings- förutsättningar som beskrivs i inledningen av avsnitt 9.4. Av kommunsektorns totala utgifter utgör konsumtion den största delen, dvs. välfärdstjänster inom främst vård, skola och omsorg. Kommunerna och regionerna har därutöver utgifter för investeringar och transfereringar, t.ex. ekonomiskt bistånd. Den kommunala konsumtionen fördelas mellan ett antal verksamhetsområden. Störst andel av konsumtionsutgifterna går till hälso- och sjukvård. Därefter följer utgifter för omsorg och för utbildning. Den demografiska utvecklingen har stor betydelse för behovet av resurser inom olika välfärdstjänster. Om exempelvis antalet elever ökar behöver fler lärare anställas för att inte lärartätheten ska sjunka. har befolkningen ökat i en allt snabbare takt. till åldersstrukturen är det framför allt antalet barn som har legat bakom denna stigande ökningstakt, men även antalet äldre (). har befolkningstillväxten avtagit och väntas fortsätta avta gradvis 2020–2023. Även detta förklaras främst av antalet barn där ökningen framöver väntas ske i en avtagande takt. Antalet äldre bedöms däremot fortsätta att öka snabbare än befolkningen i stort. I diagram 9.4 visas en modellberäkning av hur mycket konsumtionsvolymen (dvs. mängden arbetade timmar, lokaler och förbrukningsvaror etc.) inom den kommunala sektorn behöver öka för att tillgodose de ökade behov som förändringar i ålders- strukturen innebär. I denna beräkning tas ingen hänsyn till möjligheterna att effektivisera verksamheten. har behoven ökat i en allt högre takt.