prop · H70376 · 2020-02-07 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2019/20:76 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning med anledning av iakttagelser och rekommendationer i rapporten – förutsättningar för effektivt resursutnyttjande (RiR 2019:26). Enligt visar granskningen på brister i tillsynsarbete. Bristerna avser både prioriteringspolicy och interna kontroll. Sammantaget bedömer att resursutnyttjande kan förbättras. För att ska använda sina resurser mer effektivt krävs en översyn av tillsynsprocesserna, inklusive tillämpningen av myndighetens prioriteringspolicy. Som ett stöd i arbete med översynen rekommenderar att förbättrar den interna kontrollen i myndighetens tillsynsverksamhet, formaliserar återkopplingen till myndighetens prioriteringspolicy från tillsynsarbetet samt utvärderar om nuvarande fördelning av resurser mellan konkurrens- och upphandlingstillsyn är ändamålsenlig givet myndighetens uppdrag och tillförda resurser. bedömer vidare att det kan finnas skäl för att följa upp hur förvaltningsanslaget fördelas internt och ställa tydligare krav på utvärdering av tillsyn. Regeringen instämmer i iakttagelse att det är viktigt med löpande uppföljning och utvärdering av tillsyn. Regeringen följer löpande resultat och resursutnyttjande bl.a. genom verkets årsredovisning som tillsammans med det årliga budgetunderlaget ligger till grund för tilldelning av resurser och styrning via regleringsbrev. har även en årlig myndig- 2019/20:76 hetsdialog med generaldirektör som syftar till att följa upp verksamhet, ge en återkoppling och diskutera myndighetens resultat m.m. Utifrån dessa redovisningar och diskussioner följer hur utnyttjar och fördelar sina resurser. Regeringen avser att följa upp hur iakttagelser och rekommendationer omhändertas av bl.a. i samband med den årliga myndighetsdialogen. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning ............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................ Regeringens åtgärder med anledning av tillsyn – förutsättningar för effektivt resursutnyttjande (RiR 2019:26) ......................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... Ärendet och dess beredning har granskat tillsynsverksamhet. Resultatet av granskningen redovisas i rapporten syn – förutsättningar för effektivt resursutnyttjande (RiR 2019:26), se överlämnade rapporten till regeringen . denna skrivelse behandlar regeringen de iakttagelser och rekommendat- ioner som har redovisat i sin rapport. Det övergripande syftet med granskningen har varit att bedöma förmåga till effektivt resursutnyttjande i myndighetens tillsynsverksamhet. I granskningen har fokuserat på prioriteringspolicy och tillsynsprocesser. Det handlar dels om huruvida prioriteringspolicyn är välgrundad och hur den tillämpas i praktiken, dels om de interna förutsättningarna för prioriteringar och effektivt tillsynsarbete. Följande frågor har undersökts: • Bidrar prioriteringspolicy till en effektiv tillsyn? • Ger interna kontroll förutsättningar för en effektiv tillsyn? har granskat prioriteringspolicy samt myndighetens tillsynsprocesser i sin helhet, när det gäller både konkurrenstillsyn och upphandlingstillsyn. För att bedöma förmåga och förutsättningar att prioritera effektivt i utredningsarbetet, har även undersökt dokumentationen från ett urval av genomförda utredningar. gör följande huvudsakliga iakttagelser. menar att det finns brister i tillsynsarbete, kopplade dels till prioriteringspolicyn, dels till interna kontroll. Granskningen kan inte verifiera att prioriteringspolicyn bidragit till effektiv tillsyn, i synnerhet när det kommer till konkurrenstillsynen. anser att prioriteringspolicyn är svår att tillämpa för vissa ärendetyper och inte innehåller alla faktorer som är relevanta för . Dessutom används policyn sällan vid projektutvärderingar av genomförda tillsynsutredningar. anser även att det finns brister i hur har organiserat och implementerat sin myndighetensinterna kontroll för tillsynsarbetet. Bristerna består dels i hur arbetet styrs och kontrolleras, dels i hur organisationen för tillsynen är organiserad. Vidare pekar på att det finns skillnader mellan konkurrens- och upphandlingstillsynen. Upphandlingsärendena utreds , medan konkurrensärendena varierar mycket i längd. Ärendena inom upphandlingstillsynen har en tydligare koppling till prioriteringspolicyn än ärendena inom konkurrenstillsynen. menar även att resurser är ojämnt Skr. 2019/20:76 fördelade mellan myndighetens konkurrens- och upphandlingstillsyn. har inte kunnat identifiera några underlag eller beslut som ligger till grund för rådande fördelning av resurser mellan myndighetens tillsynsområden. har, till skillnad från en majoritet av de europeiska konkurrensmyndigheterna, inte egen beslutanderätt i ärenden om konkurrensskadeavgift och konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, utan måste driva ärendena i domstol. Sammantaget bedömer att resursutnyttjande kan förbättras. För att ska använda sina resurser mer effektivt krävs en översyn av tillsynsprocesserna, inklusive tillämpningen av myndighetens prioriteringspolicy. Som ett stöd i detta arbete riktar följande rekommendationer till . –Förbättra den interna kontrollen i myndighetens tillsynsverksamhet. –Formalisera återkopplingen till prioriteringspolicyn från tillsynsarbetet. –Utvärdera om nuvarande fördelning av resurser mellan konkurrens- och upphandlingstillsyn är ändamålsenlig, givet myndighetens uppdrag och tillförda resurser. bedömer vidare att det kan finnas skäl för att i sin kontakt med följa upp hur förvaltningsanslaget fördelas internt och ställa tydligare krav på utvärdering av tillsyn. 3Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen instämmer i att det är viktigt med löpande uppföljning och utvärdering av tillsyn. Regeringen välkomnar därför att har tagit fram och publicerat en prioriteringspolicy som vägledning för hur verket avser att fokusera sitt tillsynsarbete för att det ska bli så effektivt som möjligt. Prioriteringspolicyn underlättar också uppföljning av tillsynsverksamhet och diskussioner kring denna. Som underlag för regeringens uppföljning av resultat och resursutnyttjande ligger bl.a. årsredovisning med information om bl.a. kostnader, intäkter och resultat, som verket lämnar till regeringen. Årsredovisningens innehåll utgår från förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag, förordningen (2007:1117) med instruktion för samt regleringsbrev och är indelad i avsnitt om tillsynsverksamhet, konkurrens, offentlig upphandling, rapporter och analyser, internationellt arbete, finansiell redovisning m.m. Årsredovisningen ligger, tillsammans med det årliga budgetunderlaget, också till grund för tilldelning av resurser och styrning via regleringsbrev. tillbaka, en särskild rapport om tillsynen på konkurrens- och upphand- 2019/20:76 lingsområdet där myndigheten redogör för den senaste utvecklingen . Utöver detta träffar företrädare för regeringen och generaldirektör i en myndighetsdialog. Dialogen syftar bl.a. till att följa upp verksamhet, ge en återkoppling och diskutera myndighetens resultat. Utifrån dessa redovisningar och diskussioner följer löpande hur utnyttjar och fördelar sina resurser. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser De iakttagelser och rekommendationer som tar upp i sin rapport riktar sig i första hand till . Regeringen följer löpande resultat och resursutnyttjande i samband med regeringens myndighetsstyrning. Vidare avser regeringen att följa upp hur iakttagelser och rekommendationer omhändertas av myndigheten bl.a. genom den årliga myndighetsdialogen. Regeringen anser därmed att granskningsrapporten är slutbehandlad. – förutsättningar för effektivt resursutnyttjande är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-534-3 rir 2019:26 omslagets originalfoto: caiaimages tryck: interntryckeri, 2019 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N B E S L U T A D : 2 0 1 9 - 0 9 - 2 0 D N R : 3 . 1 - 2 0 1 8 - 1 1 5 2 R I R 2 0 1 9 : 2 6 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: – förutsättningar för effektivt resursutnyttjande har granskat tillsynsverksamhet. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser . Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Revisionsdirektör och revisor har medverkat i den slutliga handläggningen. R I K S R E V I S I O N E N KONKURRENSVERKETS TI LLSYN – FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EFFEKTIVT RESURSUT NYTTJANDE R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N behov att prioritera mellan ärenden Utredning av ärenden inom konkurrenstillsynen Utredning av ärenden inom upphandlingstillsynen Prioriteringspolicyns bidrag till effektiv tillsyn Prioriteringspolicyns bidrag till effektiv konkurrenstillsyn Prioriteringspolicyns bidrag till effektiv upphandlingstillsyn Intern kontroll och effektivitet i tillsynen 5.1Prioriteringspolicyn bidrar marginellt till effektiviteten 5.2Brister i den interna kontrollen i tillsynsprocesser försämrar förutsättningarna för effektivt tillsynsarbete R I K S R E V I S I O N E N KONKURRENSVERKETS TILLSYN – FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EFFEKTIVT RESURSUT NYTTJANDE R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N är förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor med ansvar för tillsyn över konkurrensreglerna. Myndigheten är också tillsynsmyndighet för den offentliga upphandlingen. För att kunna bedriva verksamheten effektivt behöver göra rätt prioriteringar bland de hundratals tips om konkurrensbegränsningar och felaktiga upphandlingar som myndigheten får in . i prioriteringsarbetet är den prioriteringspolicy som tagit fram, och som anger vilka faktorer som ska beaktas vid prioriteringar. Konsumenter och offentliga såväl som privata marknadsaktörer kan ha stor nytta av att tillsynen på området är effektiv. Därför har granskat konkurrens- och upphandlingstillsyn med utgångspunkt i de prioriteringar som görs och varför. Det övergripande syftet med granskningen har varit att bedöma förmåga till effektivt resursutnyttjande i myndighetens tillsynsverksamhet. I granskningen har fokuserat på prioriteringspolicy och tillsynsprocesser. Dels handlar det om huruvida prioriteringspolicyn är välgrundad och hur den tillämpas i praktiken. Dels handlar det om de interna förutsättningarna för prioriteringar och effektivt tillsynsarbete, det vill säga om den interna kontrollen i utredningsfasen är väl fungerande för att säkerställa effektiva utredningar. Granskningen besvarar två revisionsfrågor: •Bidrar prioriteringspolicy till en effektiv tillsyn? •Ger interna kontroll förutsättningar för en effektiv tillsyn? Metoden för att besvara revisionsfrågorna har varit en kombination av intervjuer och dokumentgranskning. I den del där interna kontroll har granskats, har även en kartläggning av tillsynsprocesserna skett, med efterföljande test av processernas så kallade nyckelkontroller. R I K S R E V I S I O N E N KONKURRENSVERKETS TILLSYN – FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EFFEKTIVT RESURSUT NYTTJANDE Granskningens resultat visar på brister i tillsynsarbete. Bristerna avser både prioriteringspolicy och kommunicerar externt att myndigheten tillämpar en prioriteringspolicy för hantering av inflödet av tips inom såväl konkurrenssom upphandlingstillsynen. Granskningen kan inte verifiera prioriteringspolicyns bidrag till effektiv tillsyn. Slutsatsen gäller särskilt för konkurrenstillsynen. Prioriteringspolicyn är svår att tillämpa för vissa ärendetyper och innehåller inte alla faktorer som är relevanta för . Projektutvärderingar av genomförda tillsynsutredningar återkopplar sällan till prioriteringspolicyn. Vidare visar granskningen på brister i hur organiserat och implementerat myndighetens interna kontroll för tillsynsarbetet. Bristerna rör både hur det löpande arbetet styrs och kontrolleras, och hur organisationen för tillsynen är utformad. Bristerna i den interna kontrollen försämrar förutsättningarna för prioriteringsbeslut och därmed effektiviteten Det finns skillnader mellan konkurrens- och upphandlingstillsynen. Medan upphandlingsärendena oftast utreds , är det en stor variation inom konkurrensärendena, med ärenden som i vissa fall omfattar mer än Inom upphandlingstillsynen är det tydligare kopplingar till prioriteringspolicyn, medan denna är svagare inom konkurrenstillsynen. resurser är ojämnt fördelade mellan myndighetens konkurrens- och upphandlingstillsyn. har inte kunnat identifiera några underlag eller beslut som ligger till grund för rådande fördelning av resurser mellan myndighetens tillsynsområden. har till skillnad från en majoritet av de europeiska konkurrensmyndigheterna inte egen beslutanderätt i mål om konkurrensskadeavgift och konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet, utan måste driva ärenden i domstol. Sammantaget bedömer att resursutnyttjande kan förbättras. För att ska använda sina resurser mer effektivt krävs en översyn av tillsynsprocesserna, inklusive tillämpningen av myndighetens prioriteringspolicy. Som ett stöd i det arbetet riktar ett antal rekommendationer till . Rekommendationerna bör ses i ljuset av att översyn och justering av myndighetens interna kontroll kan medföra kostnader i sig. Kostnader för eventuella nya kontrollåtgärder bör därför ställas i relation till identifierade risker. 6R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ger följande rekommendationer till : 1.Förbättra den interna kontrollen i myndighetens tillsynsverksamhet. Detta bör exempelvis innefatta att: a.se över nuvarande ansvars- och rollfördelning mellan utredningsavdelningen och den juridiska avdelningen, för båda tillsynsområdena och inom utredningarna på konkurrenstillsynen b.överväga att införa tvingande interna tidsfrister i alla utredningar c.införa kontroller för kritisk prövning av fortsatt utredning vid väsentliga förändringar i pågående ärenden d.se över befintligt utredningsstöd och då särskilt tillämpning av mallar och it-stöd. 2.Formalisera återkopplingen till prioriteringspolicyn från tillsynsarbetet. Detta bör exempelvis innefatta att: a.tydligt återkoppla till policyn i projektavstämningar och i de projektutvärderingar som genomförs efter avslutade tillsynsärenden b.förtydliga och komplettera prioriteringspolicyn utifrån erfarenheterna i tillsynsprocessen. 3.Utvärdera om nuvarande fördelning av resurser mellan konkurrensrespektive upphandlingstillsyn är ändamålsenlig, givet myndighetens uppdrag och tillförda resurser. R I K S R E V I S I O N E N KONKURRENSVERKETS TI LLSYN – FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EFFEKTIVT RESURSUT NYTTJANDE 1.1 Motiv till granskning är förvaltningsmyndighet för konkurrensfrågor och tillsynsmyndighet för den offentliga upphandlingen. Myndigheten ska verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna samt en effektiv offentlig upphandling till nytta för det allmänna och för marknadens aktörer.1 En konkurrensmyndighet som har företagens och allmänhetens förtroende är en förutsättning för konkurrensreglernas genomslag. Med ett begränsat årligt förvaltningsanslag och ett omfattande bevakningsområde är det av stor vikt att verksamhet är resurseffektiv.2 En effektiv konkurrenstillsyn minskar möjligheterna för företag att ta ut överpriser genom samordning och missbruk av dominerande ställning. En effektiv upphandlingstillsyn minskar risken för felaktiga offentliga upphandlingar. är beroende av tips för att utföra en effektiv konkurrens- och upphandlingstillsyn. Myndigheten mottar hundratals tips om konkurrensbegränsningar och felaktiga upphandlingar . Det innebär att måste prioritera vilka tips som är värda att utreda vidare. Prioritering bland tips är också viktig eftersom utredningarna kan bli komplexa och tidskrävande, varför otillräckliga prioriteringsrutiner riskerar myndighetens resurser.3,4 Rätt prioriteringar är således centralt för att så effektivt som möjligt ska kunna främja en väl fungerande konkurrens utifrån de resurser myndigheten har till sitt förfogande. Vidare är rätt prioriteringar också av betydelse sett till hur många mål det är möjligt att driva i domstol givet domstolarnas begränsade resurser, komplexiteten i målen samt de långa ledtider det medför att ta ett ärende vidare för domstolsprövning. Ett viktigt verktyg i prioriteringsarbetet är den prioriteringspolicy som tagit fram och som anger vilka faktorer som ska beaktas vid prioriteringar. Då fäster stor vikt vid prioriteringspolicyn har 1Förordningen (2007:1117) med instruktion för . 2Konkurrensverkets förvaltningsanslag uppgick enligt myndighetens årsredovisning till . 3Konkurrensverket framhäver även själva vikten av en prioriteringspolicy för att arbeta effektivt: ”Träffsäkra prioriteringar är en förutsättning för att vi ska kunna bedriva ett effektivt utredningsarbete.” , konkurrens- och upphandlingstillsyn , Rapport 2019:1, s. 21. 4Det finns även forskningsmässigt stöd för att tillämpa någon form av prioritering inom konkurrensärenden. Se till exempel , ”Discretion and Prioritisation in Public Antitrust Enforcement, in Particular EU Antitrust Enforcement”, 2011. Som framgår i artikeln prioriterar även i vilka fall som väljs ut för fördjupad utredning. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N gjort bedömningen att det är angeläget att granska hur detta verktyg används i praktiken. En förutsättning för en effektiv tillsyn är också att tillsynsprocessen omgärdas av en god intern kontroll. har därför även granskat den interna kontrollen i . har inte tidigare granskat inom ramen för effektivitetsrevisionen. Syftet med granskningen har varit att bedöma förmåga till effektivt resursutnyttjande i myndighetens tillsynsverksamhet. Granskningen besvarar följande revisionsfrågor: •Bidrar prioriteringspolicy till en effektiv tillsyn? •Ger interna kontroll förutsättningar för en effektiv tillsyn? tillsynsuppdrag omfattar både konkurrenstillsyn och upphandlingstillsyn. Konkurrenstillsynen utgörs av utredningar och rättsprocesser om kartellbildning, missbruk av dominerande ställning, konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet samt prövningar av företagskoncentrationer. Av dessa skiljer sig koncentrationsprövningar från de andra ärendetyperna, eftersom dessa alltid är prioriterade och omfattas av tydliga tidsbegränsningar. Därför har granskningen inte omfattat koncentrationsprövningar. har inte heller granskat den redovisning av konkurrenstillsynen som sker från till regeringen, då denna till stor del redan omfattas av årliga revision. upphandlingstillsyn omfattar både obligatoriska5 ärenden och fakultativa ärenden (vilket omfattar planerade och händelsestyrda ärenden). Obligatoriska ärenden måste hanteras av . Eftersom ingen prioritering görs för de obligatoriska ärendena, ingår de inte har granskat själva utredningsfasen i ärendehanteringen, inte processföringen i domstol. Granskningen har heller inte omfattat att utröna hur prioriteringspolicyn borde se ut eller hur viktning av faktorer i policyn bör ske. Istället är granskningens fokus ändamålsenligheten i prioriteringspolicyn baserat på grund för policyns utformning, tillämpligheten av policyn samt förutsättningarna för resurseffektivitet i termer av myndighetens 5Obligatoriska ärenden är när domstol beslutat om otillåten upphandling men avtalet består med hänsyn till allmänintresse, eller när företag som vunnit en upphandling bryter mot avtalsspärren. R I K S R E V I S I O N E N KONKURRENSVERKETS TI LLSYN – FÖRUTSÄTTNINGAR FÖR EFFEKTIVT RESURSUT NYTTJANDE Granskningen handlar ytterst om vikten av att eftersträva hög effektivitet i statens verksamhet. Bestämmelser om detta framgår av 3 § budgetlagen (2011:203). Hög effektivitet innebär att den statliga verksamheten ska bedrivas så att de mål som satt upp nås i så hög grad som möjligt inom ramen för tillgängliga resurser (prop. 1995/96:220, bet. 1996/97KU03). Av myndighetförordningen framgår därutöver att myndighetens ledning vid förvaltningsmyndigheter under regeringen ska se till att verksamheten bedrivs effektivt samt att myndigheten hushållar väl med statens medel.6 I förordningen (2007:1117) med instruktion för anges att myndigheten ska ”verka för en effektiv konkurrens i privat och offentlig verksamhet till nytta för konsumenterna samt en effektiv offentlig upphandling till nytta för det allmänna och marknadens aktörer”.7 Vidare framgår av instruktionen att rutiner ska vara kostnadseffektiva och enkla för medborgare och företag. Ett viktigt verktyg för att uppfylla dessa krav är den tidigare nämnda prioriteringspolicyn. För att prioriteringspolicyn ska kunna sägas bidra till en effektiv tillsyn (revisionsfråga 1) anser att den bör vara välgrundad, användbar och tillämpas enhetligt i tillsynsprocesserna. Prioriteringspolicyn ingår i båda tillsynsprocesser. För att bedöma förmågan till effektivt resursutnyttjande har även granskat tillsynprocesserna i sin helhet och ställt frågan om interna kontroll ger förutsättningar för en effektiv tillsyn (revisionsfråga 2). Bedömningen utgår från bästa praxis inom god intern kontroll. Den så kallade COSO-modellen är bästa praxis inom god intern kontroll, och granskningen utgår från det delmål i COSO-modellen som syftar till att uppnå effektivitet.8 Det kan tilläggas att inte omfattas av förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll (FISK), som bygger på COSO-modellen. Syftet med granskningen är dock inte regelefterlevnad, utan att bedöma effektivitet med COSO-modellen som analysverktyg. Se metodavsnittet och bilaga 1 för mer information om COSO-modellen. 63 § myndighetsförordningen (2007:515). 72 § förordningen (2007:1117) med instruktion för . 8Se till exempel Europeiska revisionsrätten, Europeiska kommissionens förvaltning – bästa praxis?, 2016, s. 30, och , Intern styrning och kontroll – både lönsamt och säkert, 2014. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.4 Metod och genomförande 1.4.1 Prioriteringspolicyns bidrag till effektiv konkurrenstillsyn Granskningens huvudsakliga källor har varit dokumentstudier hos och intervjuer med representanter för olika funktioner på (se bilaga 2).9 För att bedöma hur använder prioriteringspolicyn har läst och sammanställt dokumentation från tipshantering och efterföljande prioriteringsmöten, där särskilt intressanta tips hanteras. Genomgången omfattar ett urval av dokumenterade bedömningar av tips i myndighetens tipsregister10 och mötesanteckningar från samtliga prioriteringsmöten –2018. Urvalet beskrivs närmare i bilaga 3. Genomgången av gjorda prioriteringar utgör tillsammans med intervjuer och iakttagelser från ett urval av genomgångar av färdiga utredningar grund för slutsatser om prioriteringspolicyns bidrag till en effektiv tillsyn. Se vidare nedan angående granskning av de fördjupade utredningarna. 1.4.2 Intern kontroll som förutsättning för effektiv tillsyn För att bedöma förutsättningar för en effektiv tillsyn har bedömt interna kontroll i tillsynsprocesserna. Tillsynsprocesserna skiljer sig åt mellan konkurrens- och upphandlingsärenden, och mellan händelsestyrda och planerade ärenden i upphandlingstillsynen.