prop · H80311 · 2020-09-22 00:00:00 — I promemorian föreslås att det i säkerhetsskyddslagen ska anges att domstolarna respektive hyres- och arrendenämnderna ska ansvara för säkerhetsprövningen av ordinarie domare och hyresråd som inte är chefer för en domstol eller nämnd. Promemorians förslag innebär ett förtydligande av den ordning som redan gäller och stämmer överens med grundtanken om att säkerhetsprövningen bäst görs i den verksamhet som deltagandet avser (prop. 2017/18:89 s. 98). Det är chefen vid den aktuella domstolen eller nämnden som leder och fördelar arbetet och som beslutar vilka arbetsuppgifter den ordinarie domaren eller hyresrådet ska ha. Ett sådant beslut kan innebära att den anställda får arbetsuppgifter som kräver säkerhetsprövning. I likhet med samtliga remissinstanser anser regeringen därför att ansvaret för säkerhetsprövningen bör ligga på den domstol eller nämnd där den ordinarie domaren eller hyresrådet är anställd. aktualiseras inte säkerhetsprövningar av ordinarie domare och hyresråd som inte är chefer före utnämning. Såsom bland annat och anför är det emellertid inte uteslutet att det kan uppkomma någon enstaka situation där det står klart redan vid anställningstillfället att en anställning är placerad i säkerhetsklass och 2020/21:11 att säkerhetsprövning därför behöver ske före utnämning. Om en sådan situation skulle uppstå anser regeringen att respektive domstol eller nämnd också i det fallet bör göra bedömningen av säkerhetsprövningen. Det är den domstol eller nämnd där den ordinarie domaren eller hyresrådet ska vara anställd som har bäst förutsättningar att, som deltagandet i den säkerhetskänsliga verksamheten pågår, skaffa sig den fördjupade personkännedom som den uppföljande säkerhetsprövningen förutsätter. I förhållande till promemorians förslag bör det förtydligas att domstolens respektive nämndens ansvar för säkerhetsprövning även omfattar de fall då det redan vid anställningstillfället står klart att anställningen är placerad i säkerhetsklass. Sammantaget anser regeringen att det i säkerhetsskyddslagen ska förtydligas att ansvaret för bedömningen av säkerhetsprövningen av ordinarie domare och hyresråd som inte är chef för en allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol, Arbetsdomstolen eller en hyres- och arrendenämnd ska ligga på respektive domstol eller nämnd. 6Domstolsverkets rätt att närvara och yttra sig vid sammanträden Regeringens förslag: En företrädare för ska ha rätt att närvara och yttra sig vid sammanträden endast i ärenden som gäller utnämning av en chef för en domstol. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna, bland annat och , tillstyrker utredningens förslag eller har inga invändningar mot det. och ställer sig av principiella skäl tveksamma till att det i lag finns en rätt för en representant för att närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden. anser att en företrädare för inte heller ska få närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden i ärenden som rör tillsättning av en chef för en domstol, utan att det är tillräckligt med ett skriftligt yttrande. Förvaltningsrätten i föreslår att en representant för ska ha rätt att närvara vid nämndens sammanträden men inte ha rätt att yttra sig. Kammarrätten i är av uppfattningen att en representant från bör få närvara och yttra sig i samtliga ärenden som rör tillsättning av en chefsbefattning. bedömer det som värdefullt att även i fortsättningen få närvara och yttra sig vid sammanträden, i synnerhet i ärenden som rör chefsanställningar. anser att rätten för en företrädare för att närvara och yttra sig i ärenden om tillsättning av en domstolschef bör utsträckas till att företrädaren även ska ha rösträtt i sådana ärenden. förordar att den nuvarande ordningen behålls. Skälen för regeringens förslag: medverkan i utnämningsförfarandet har successivt minskat. I den tidigare () var generaldirektör ledamot av nämnden. När TFN 2008 ersattes av en ny förslagsnämnd, , begränsades medverkan till att en representant för verket ingick som ledamot av nämnden vid handläggning av ärenden om anställning som domstolschef. Vid handläggningen av övriga ärenden gavs representant enbart rätt att närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden. När den nuvarande inrättades som en fristående statlig nämnd 2011 begränsades medverkan ytterligare genom att en representant för verket inte heller i ärenden som gäller utnämning av en domstolschef är ledamot av nämnden. Ändringen motiverades av vikten av att är fristående. Regeringen ansåg att av anställningsfrågor och kunskap i administrativa frågor skulle kunna var till stor nytta även för den framtida och att en representant för därför borde få närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden (prop. 2009/10:181 s. 75). gäller därför att en företrädare för får närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden (8 § utnämningslagen). intar en fristående ställning i förhållande till regeringen är viktigt för att säkerställa att förfarandet vid utnämning av ordinarie domare är utformat på ett sådant sätt att domstolarnas och domarnas oberoende ställning inte kan ifrågasättas (jfr prop. 2009/10:80 s. 134). Det är mot denna bakgrund inte aktuellt att, som föreslår, delvis återinföra rösträtt i nämnden. Utredningens förslag innebär i stället ytterligare ett steg i att minska medverkan i utnämningsförfarandet. och är av principiella skäl tveksamma till att det över huvud taget finns en lagreglerad rätt för en representant för att närvara och yttra sig vid sammanträden. Detta måste dock ställas mot att har kunskaper i anställningsfrågor och administrativa frågor som kan bidra till att nämnden får ett gott beslutsunderlag i enskilda ärenden. Utifrån Domarnämndens fristående ställning är det viktigt att närvaro begränsas till de ärenden där det finns ett behov av upplysningar från verket. Regeringen anser, i likhet med utredningen, att det främst är i ärenden om utnämning av domstolschefer som kan bidra med relevanta upplysningar. Det kan röra sig om de övergripande krav som ställs på domstolschefer, till exempel vad gäller ledarskap, verksamhetsansvar och arbetsgivaransvar. har i samråd med domstolarna upprättat Domstolars chefspolicy och erbjuder ett omfattande utbildningsprogram i chef- och ledarskap. kan också bidra med upplysningar om förutsättningarna för en specifik chefsrekrytering, till exempel vad gäller ekonomi och organisation vid den aktuella domstolen. har alltså en god inblick i förutsättningarna för att leda verksamheten i de olika domstolarna. I ärenden som gäller utnämning av en chef för en domstol bör även fortsättningsvis kunna dra nytta av den kunskap och kompetens som kan bidra med. En företrädare för bör 2020/21:11 därför ha rätt att närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden i dessa ärenden. Regeringen delar utredningens bedömning att det i övriga ärenden om utnämning av ordinarie domare inte finns ett motsvarande behov av upplysningar från . sammansättning och dess erfarenhet av anställningsfrågor innebär att nämnden har den kunskap som behövs om domarens roll och de krav som ställs på ordinarie domare, även vad gäller chefer som inte är domstolschefer. Sammantaget anser regeringen att en företrädare för ska ha rätt att närvara och yttra sig vid sammanträden i ärenden som gäller utnämning av en chef för en domstol men inte i övriga ärenden om utnämning av ordinarie domare. 7En tydligare uppgift för vid rekryteringen av ordinarie domare Regeringens förslag: ska bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att främja rekryteringen av ordinarie domare. Utredningens förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna, bland annat , Förvaltningsrätten i och , tillstyrker utredningens förslag eller har inga invändningar mot det. delar utredningens uppfattning att det finns brister i den nuvarande formuleringen av nämndens uppdrag. anser dock att uttrycket främja är alltför otydligt och att det innebär en försvagning av nämndens uppdrag jämfört med . föreslår därför att uttrycket säkerställa används i stället. Skälen för regeringens förslag: uppgifter enligt utnämningslagen är att lämna förslag till regeringen i ärenden om utnämning av ordinarie domare och att bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose rekryteringsbehovet av ordinarie domare (3 §). Den senare uppgiften består i att arbetar systematiskt med att informera om domaryrket, om domstolarna som arbetsplatser och om ansökningsförfarandet, bland annat via sin webbplats och på olika typer av sammankomster för jurister. Dessutom verkar sökande till lediga anställningar genom kontakter med jurister. statistik över rekryteringen av ordinarie domare och redovisar i sin årsredovisning uppgifter om bland annat antalet sökande per ärende. är inte den enda myndigheten som har till uppgift att verka för att tillgodose rekryteringsbehovet av ordinarie domare. Även domstolarna och har viktiga roller i det arbetet. Som utredningen konstaterar är det inte möjligt för att ensam tillgodose rekryteringsbehovet. I stället krävs det flera olika åtgärder och samordning och samarbete mellan , domstolarna och Som utredningen föreslår bör detta avspeglas bättre i Prop. 2020/21:11 formuleringen av uppgift. Regeringen anser därför att uppgift bör omformuleras, i enlighet med utredningens förslag, till att det aktiva och långsiktiga arbetet ska bedrivas för att främja rekryteringen av ordinarie domare. Det innebär inte någon försvagning av uppgiften utan ska även fortsättningsvis, som en aktör av flera, kontinuerligt arbeta på olika sätt för att främja domarrekryteringen. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det behövs inte några övergångs- Utredningens förslag och bedömning överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen föreslår ett tidigare ikraftträdande. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i denna del. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer delvis med regeringens. I promemorian föreslås ett tidigare ikraftträdande. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i denna del. och bedömer att det föreslagna ikraftträdandet är något snålt tilltaget. pekar på att nämnden behöver utveckla kompetens och sakkunskap på ett nytt område samt att förslaget ställer höga krav på verksamheten eftersom det rör sig om frågor som avser landets säkerhet. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Regeringen anser att lagändringarna bör träda i kraft . Förslaget som gäller säkerhetsprövning av ordinarie domare och hyresråd innebär dock att ska hantera en för nämnden helt ny arbetsuppgift. Visst förberedelsearbete kommer att behöva vidtas. De föreslagna lagändringarna bör därför träda i kraft . Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. Regeringens bedömning: Förslaget att ska ansvara för säkerhetsprövningen av vissa ordinarie domare och hyresråd kommer att leda till att nämnden får nya arbetsuppgifter och en ökad Kostnaden för bedöms uppgå till en Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna yttrar sig inte särskilt i denna del. 2020/21:11 Promemorians bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inga invändningar mot bedömningen. föreslår att resursbehovet ska analyseras ytterligare och framhåller, tillsammans med , vikten av att resurserna för nämnden är tillräckliga redan vid ikraftträdandet. Skälen för regeringens bedömning: Regeringens förslag är i huvudsak av organisatorisk natur och innebär bland annat en delvis ny ordning för säkerhetsprövning av ordinarie domare och hyresråd. Den föreslagna ordningen bidrar till att värna domstolarnas och domarnas oberoende ställning. Enligt förslaget ska ansvara för säkerhetsprövning av chefer för allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol, Arbetsdomstolen och hyres- och arrendenämnderna i , och . Förslaget innebär således nya arbetsuppgifter för med en ökad arbetsbelastning som följd. Det finns ett 70- tal anställningar som chef för domstolarna och hyres- och arrendenämnderna . Med anledning av förslaget kommer initialt att behöva analysera sin egen verksamhet ur ett säkerhetsskyddsperspektiv och vidta de åtgärder som krävs för att förbereda och etablera den nya ordningen för säkerhetsprövning. Därtill kommer den löpande uppgiften att genomföra initiala och uppföljande säkerhetsprövningar. Den permanenta kostnadsökningen med anledning av de nya arbetsuppgifterna bedöms uppgå till . I budgetpropositionen föreslår regeringen att förs från anslaget 1:5 Domstolar till anslaget 1:17 (prop. 2020/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.9). Övriga förslag har inga budgetära konsekvenser. Förslagen bedöms inte medföra några konsekvenser för jämställdheten eller miljön. 10.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare 3 § Nämnden ska lämna förslag till regeringen i ärenden om utnämning av ordinarie domare. Nämnden ska även bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att främja rekryteringen av ordinarie domare. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter om andra uppgifter för nämnden. Paragrafen anger uppgifter. Ändringen i första stycket innebär att nämndens hittillsvarande uppgift att bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose rekryteringsbehovet av ordinarie domare omformuleras till att arbetet ska bedrivas för att främja rekryteringen av ordinarie domare. Liksom tidigare Prop. 2020/21:11 kan exempel på sådant arbete vara riktade informationsinsatser mot vissa målgrupper eller uppföljning av den statistik som finns vid nämnden angående antalet sökanden och deras yrkesbakgrund. Ändringen i andra stycket är språklig. 8 § I ärenden som gäller utnämning av en chef för en domstol får en företrädare för närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden. Paragrafen behandlar rätten för en företrädare för att närvara och yttra sig vid sammanträden. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringen innebär att en företrädare för inte längre får närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden i allmänhet, utan endast i ärenden som gäller utnämning av en chef för en domstol. 10.2Förslaget till lag om ändring i säkerhetsskyddslagen (2018:585) 4§ Säkerhetsprövningen ska utgå från uppgifter som kommit fram när grundutredningen gjordes och den kännedom som i övrigt finns om den som ska prövas, uppgifter som har lämnats ut efter registerkontroll och särskild personutredning, arten av den verksamhet som prövningen gäller samt omständigheterna i övrigt. Bedömningen görs av den som beslutar om anställning eller annat deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten, om inte annat följer av tredje stycket eller Om en myndighet har det bestämmande inflytandet över den prövades lämplighet att delta i säkerhetskänslig verksamhet hos en enskild verksamhetsutövare, är det i stället myndigheten som gör den slutliga bedömningen. Om det finns anledning till det, ska en tidigare gjord bedömning av en persons lämplighet att delta i den säkerhetskänsliga verksamheten omprövas. Paragrafen reglerar bedömningen vid ställningstagande till anställning eller deltagande i den säkerhetskänsliga verksamheten och vem som ansvarar för den. Övervägandena finns i avsnitt 5. I andra stycket görs ett tillägg som innebär att det som där anges om ansvar för bedömningen inte gäller om något annat följer av tredje stycket eller 4 a §. Tredje stycket, som är nytt, motsvarar den gällande andra meningen i andra stycket. 4 a § Bedömningen enligt 4 § görs av när det gäller den som är chef för 1.en allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol, 3.hyres- och arrendenämnderna i , eller . 2020/21:11 För övriga ordinarie domare i allmänna domstolar, allmänna förvaltningsdomstolar och Arbetsdomstolen och hyresråd i hyres- och arrendenämnder görs bedömningen av respektive domstol eller nämnd. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om vem som ansvarar för bedömningen av säkerhetsprövningen när det gäller ordinarie domare, förutom ordföranden i Försvarsunderrättelsedomstolen, och hyresråd. Övervägandena finns i avsnitt 5. I första stycket anges att ansvarar för bedömningen av säkerhetsprövningen när det gäller den som är chef för en allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol, Arbetsdomstolen eller hyres- och arrendenämnderna i , eller . ska göra bedömningen oavsett om den ska ske inför anställning eller under pågående anställning. Av andra stycket framgår att det är respektive domstol eller hyres- och arrendenämnd som ska göra bedömningen av säkerhetsprövningen för övriga ordinarie domare i allmänna domstolar, allmänna förvaltningsdomstolar och Arbetsdomstolen och för övriga hyresråd i hyres- och arrendenämnderna. Domstolen eller nämnden ska göra bedömningen oavsett om den ska ske inför anställning eller under pågående anställning. Sammanfattning av betänkandet Rekrytering av framtidens domare (2017:85) i nu aktuella delar 2020/21:11 Bilaga 1 Lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare (utnämningslagen) trädde i kraft . Genom reformen infördes ett offentligt ansökningsförfarande för alla ärenden om utnämning av ordinarie domare. Genom samma reform inrättades som bereder alla ärenden om utnämning av ordinarie domare inför regeringens beslut och också har andra uppgifter som gäller rekrytering av ordinarie domare m.m. Utredningens övergripande uppgift har varit att se över rekryteringen av ordinarie domare i syfte att säkerställa att alla domstolar i hela landet även kan rekrytera domare som tillhör de allra skickligaste och för yrket mest lämpade juristerna. I uppdraget har ingått att kartlägga rekryteringsläget och överväga om den särskilda domarutbildningen eller systemet med extern adjunktion i hovrätt och kammarrätt bör förändras. Vidare har det ingått i uppdraget att kartlägga och analysera om benägenheten att söka domaranställningar påverkas av öppenheten i ansökningsförfarandet och, om så bedöms vara fallet, ta ställning till om sekretess bör införas. I uppdraget har också ingått att överväga andra åtgärder för att främja rekryteringen av domare och för att förbättra Ett led i det har varit att överväga hur domstolarnas, och roller och funktioner i rekryteringsarbetet kan tydliggöras och utvecklas. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Ett mer aktivt rekryteringsförfarande De grundläggande momenten i arbetet med rekrytering av ordinarie domare ska framgå av lag. Vi föreslår att uppgift att bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete ska syfta till att främja rekryteringen av ordinarie domare. Det är viktigt att betona att rekryteringen av ordinarie domare bygger på samarbete och samordning mellan , de enskilda de kriterier som används för bedömningen av skickligheten och lämpligheten hos dem som söker en anställning som ordinarie domare utifrån de krav som ställs på domarna och domstolarna. Vi anser också att i större utsträckning än bör arbeta för att förtydliga det underlag som referenspersonerna bidrar med i utnämningsärendena. aktivt rekryteringsförfarande bör bl.a. bidra till att förbättra möjligheterna att bedöma skicklighet och lämplighet hos sökande som har meriterat sig för en ordinarie domaranställning på annat sätt än genom att tjänstgöra i domstol. Vi anser att bör ges förutsättningar att anlita personalvetar- kompetens i större utsträckning än . Huvuddragen i rekryteringsförfarandet bör anges tydligare i utnämningslagen i tre avseenden. Vi föreslår att det ska tas in en bestäm- 2020/21:11 Bilaga 1 melse i utnämningslagen om att ska inhämta ett yttrande från chefen för den domstol som ärendet gäller när rekryteringen inte gäller utnämning av domstolschef. Vi föreslår också att en företrädare för i ärenden som gäller tillsättning av en domstolschef ska få närvara och yttra sig vid nämndens sammanträde. Vi föreslår därutöver att , för att kunna värdera sökandenas skicklighet och lämplighet, ska få möjlighet att låta en sakkunnig närvara och yttra sig vid nämndens sammanträde. Det kan exempelvis handla om ett ärende om anställning av tekniskt råd, där det krävs expertkunskap för att kunna bedöma vad den enskilda anställningen kräver och en viss sökandes skicklighet. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Nämnden ska lämna förslag till regeringen i ärenden om utnämning av ordinarie domare. Nämnden ska även bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att främja rekryteringen av ordinarie domare.Regeringen kan med stöd av 8 kap.7 § regeringsformen meddela föreskrifter om andra uppgifter för nämnden. Betänkandets lagförslag i nu aktuella delar Förslag till lag om ändring i lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare dels att 1, 3, 6 och 8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 a §, med följande lydelse. 2020/21:11 Bilaga 2 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Nämnden ska lämna förslag till regeringen i ärenden om utnämning av ordinarie domare. Nämnden ska även bedriva ett aktivt och långsiktigt arbete för att tillgodose rekryteringsbehovet av ordinarie domare. Regeringen meddelar föreskrifter om andra uppgifter för nämnden. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – En företrädare för får närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden. En företrädare för får i ärenden som gäller tillsättning av en chef för en domstol närvara och yttra sig vid nämndens sammanträden. För att värdera en sökandes skicklighet, får nämnden låta en sakkunnig närvara och yttra sig vid nämndens sammanträde. Denna lag träder i kraft . 2020/21:11 Bilaga 3 Efter remiss har yttranden över betänkandet Rekrytering av framtidens domare (2017:85) lämnats av , , Attunda tingsrätt, , , , , , , , Föreningen grävande journalister, i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , Hovrätten för Nedre , Hovrätten för , Hovrätten för , Hovrätten över och , , i , i , , , , vid , Juridiska fakultetsstyrelsen vid , vid , , , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Kammarrätten i , , , , , , , , , , , , , , , , ombudsmän, , , , , , , , , , , , akademikers centralorganisation genom , , , , Tidningsutgivarna, tingsrätt, , , , , , , , , , , och . Yttrande har även lämnats av Skånska hovrättens yngreförening. Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att yttra sig: i , , (service- och kommunikationsfacket), , , kommuner och landsting och Utgivarna. Sammanfattning av departementspromemorian Säkerhetsprövning av domare (2019:26) 2020/21:11 Bilaga 4 Med säkerhetsskydd avses skydd av säkerhetskänslig verksamhet mot spioneri, sabotage, terroristbrott och andra brott som kan hota verksamheten samt skydd i andra fall av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter. Med säkerhetskänslig verksamhet avses verksamhet som är av betydelse för säkerhet eller verksamhet som omfattas av ett för förpliktande internationellt åtagande om säkerhetsskydd. trädde en ny säkerhetsskyddslag (2018:585) och ny säkerhetsskyddsförordning (2018:658) i kraft. Den nya säkerhetsskyddslagen gäller för domstolarna till den del de bedriver säkerhetskänslig verksamhet. Den som genom anställning eller på något annat sätt ska delta i sådan verksamhet ska säkerhetsprövas. Det innebär att det, liksom enligt den tidigare säkerhetsskyddslagen, kan vara aktuellt med säkerhetsprövning av domare. En säkerhetsprövning ska alltid innefatta en grundutredning. Om anställningen är placerad i säkerhetsklass kan det även vara aktuellt att göra en registerkontroll och särskild personutredning.