prop · H8032 · 2020-09-21 00:00:00 — har på uppdrag av regeringen genomfört inköp av skyddsutrustning, annan materiel och medicinteknisk utrustning under spridningen av covid-19 för att säkra den nationella tillgången i de fall kommuners och regioners egna resurser inte räcker till. har även i uppdrag att på nationell nivå, vid behov, säkra tillgången till sådana läkemedel som behöver användas i vården av patienter som insjuknat i covid-19. För att säkra den nationella tillgången till den utrustning, materiel och läkemedel som köps in till följd av spridningen av covid-19, och möjliggöra lagerhållning av detta, bör anslaget ökas med . Personal som arbetar inom hälso- och sjukvården, och som med anledning av sitt arbete har påverkats av spridningen av covid-19, bör kunna erbjudas ett förstärkt stöd av regionerna i form av krisstöd, samtalsstöd och traumastöd m.m. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör anslaget därmed ökas med 5 . 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet ökas med . Anslaget får även användas för utgifter för förstärkt stöd i form av krisstöd, samtalsstöd och traumastöd m.m. till personal inom hälso- och sjukvård och äldreomsorg som med anledning av sitt arbete har påverkats av sjukdomen covid-19. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för att genom riktade insatser ge bättre förutsättningar för en ökad bemanning och kvalitet i omsorgen, främja kunskaps- och erfarenhetsutbyte inom äldreområdet och öka kunskap och kompetens inom äldreområdet. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:294) ökades anslaget med för att förstärka de ekonomiska förutsättningarna för att höja kompetensen hos befintlig och ny personal samt öka bemanningen i äldreomsorgen. Personal som arbetar inom hälso- och sjukvård och äldreomsorg, och som i sitt arbete har påverkats av spridningen av covid-19, bör kunna erbjudas ett förstärkt stöd av kommunerna. Anslaget bör därför ökas med . Anslaget bör även få användas för utgifter för förstärkt stöd i form av krisstöd, samtalsstöd och traumastöd m.m. till personal inom hälso- och sjukvård och äldreomsorg som med anledning av sitt arbete har påverkats av sjukdomen covid-19. 3.8Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 9 . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med för att möta de ökade administrativa kostnaderna till följd av förändringar i reglerna för karensavdrag och ersättning för höga sjuklönekostnader (prop. 2019/20:132, bet. 2019/20:FiU51, rskr. 2019/20:201). Vidare ökades anslaget med ytterligare för att möta de ökade administrativa kostnaderna till följd av ändringar i regelverket för tillfälligt utvidgad rätt till sjukpenning i förebyggande syfte, smittbärarpenning och tillfällig föräldrapenning efter förslag i Extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:363). På grund av den pågående spridningen av covid-19 har inflödet av ärenden ökat kraftigt för flera förmåner, och flera reformer har genomförts med anledning av pandemin. Det medför ökad administration och behov av att stärka tekniska system i en större omfattning än vad som har beräknats. Anslaget bör därför ökas med . För att socialförsäkringssystemet ska uppfattas som trovärdigt krävs att ersättningar som betalas ut kommer rätt person eller rätt företag till del. kontrollarbete bör stärkas så att fler impulser om felaktiga utbetalningar kan utredas. Det medför även en ökad administration avseende återkrav. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget ökas med . 3.9Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:1 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget med för förberedelser inför införandet av en ny socialförsäkringsförmån i form av ett tillägg till den inkomstgrundade ålderspensionen, det s.k. inkomstpensionstillägget, och för att öka tillgängligheten till kundservice (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340). Myndighetens arbete med anledning av inkomstpensionstillägget har visat sig vara förknippat med högre utgifter än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med . Genomförandet av Pensionsgruppens överenskommelse om justerade pensionsåldrar (prop. 2020/21:1 utg.omr. 11 avsnitt 3.8) medför ökad administration och behov av systemutveckling hos . Utgifterna för systemutveckling bedöms nu bli högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med . Sammantaget bör därmed anslaget ökas med . 3.10Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 5 . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 Bostadsbidrag ökas med . Skälen för regeringens förslag: Fler hushåll har rätt till bostadsbidrag till följd av minskade inkomster exempelvis på grund av arbetslöshet. Det har medfört att utgifterna för bostadsbidrag varit högre än vad som tidigare beräknats. Vidare utnyttjades anslagskrediten 2019, vilket minskar utrymmet på anslaget 2020. Anslaget bör därför ökas med . 3.11Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 41 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd ökas med 3 . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för aktivitetsstöd och statsbidrag till arbetslöshetskassor. Sedan beslutet om statens budget (prop. 2019/20:1 utg.omr. 2019/20:AU2, rskr. 2019/20:127) har beslutat att minska anslaget med (bet. 2019/20:FiU49, rskr. 2019/20:166). Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med 5 för att finansiera dels tillfälliga ändringar i arbetslöshetsförsäkringen, dels tillfälligt höjda tak för den inkomstrelaterade arbetslöshetsersättningen och grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen (prop. 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, 2019/20:212). Därefter ökades anslaget med 1 för att tillfälligt höja taket i arbetslöshetsersättningen efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:298). Slutligen ökades anslaget efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340) med ytterligare 7 med anledning av den ökade arbetslösheten, vilken medfört ökade utgifter för arbetslöshetsförsäkringen. Antalet arbetslösa bedöms öka ytterligare jämfört med tidigare bedömningar. Utgifterna för arbetslöshetsförsäkringen och behovet av arbetsmarknadspolitiska insatser förväntas därmed öka. Anslaget bör därför ökas med 3 . 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 10 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2021–2029. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2021–. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Ingångna avtal med matchningsaktörer innebär ekonomiska åtaganden och därmed utgifter för kommande budgetår. Den del av ersättningen till fristående matchningsaktörer som enligt dessa avtal är resultatbaserad och utbetalas i efterhand väntas öka mer än vad som beräknats. Därutöver förväntas även utgifterna för extratjänster och introduktionsjobb där programperioden sträcker sig över öka jämfört med vad som tidigare beräknats. Bemyndigandet bör därför ökas med 4 . 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för statsbidrag till lönegarantiersättning enligt lönegarantilagen (1992:497) och de socialavgifter som ska betalas i samband med lönegarantiutbetalningen enligt socialavgiftslagen (2000:980). Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget med 1 med anledning av att antalet konkurser och rekonstruktioner bedömdes öka till följd av spridningen av covid-19. Antalet konkurser och rekonstruktioner till följd av spridningen av covid-19 bedöms öka mer än vad som tidigare beräknats, varför ytterligare medel behöver tillföras. Anslaget bör därför ökas med . Lån i för studielån Regeringen har ett bemyndigande att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 238 . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ta upp lån i för studielån som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 240 . Skälen för regeringens förslag: Upplåningen för studielån och kapitaliserade räntor har ökat mer än vad som tidigare beräknats, vilket i huvudsak beror på ökningen av antalet som studerar och erhåller studiemedel till följd av den pågående spridningen av covid-19. Låneramen bör därför ökas med 2 . 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för produktion och distribution av kurslitteratur för högskolestuderande personer som har en funktionsnedsättning i form av läsnedsättning. På grund av ökningen av studerande till följd av spridningen av covid-19 har efterfrågan på inläst litteratur varit större än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med . 3.13Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för statsbidrag och särskilt stöd för utbildningsverksamhet med särskild inriktning, ersättning till skolhuvudmän för kostnader för nordiska elever och statsbidrag för utlandssvenska elever samt barn och ungdomar som inte är folkbokförda i . Antalet elever har ökat i flera av de målgrupper som omfattas av de ovan angivna bidragen och stöden. Anslaget bör därför ökas med . 3.14Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 8:1 Centrala museer: Myndigheter I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för förvaltningsutgifter för centrala museer som är myndigheter. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Fler kraftfulla åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med i syfte att mildra de ekonomiska konsekvenserna av den pågående spridningen av covid-19 för vissa verksamheter inom de centrala museerna som endast finansieras med avgiftsintäkter (prop. 2019/20:166, bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:279). Dessa verksamheter var inom Statens maritima och transporthistoriska museer, Cosmonova inom och den uppdragsarkeologiska verksamheten inom . Regeringen anser att ytterligare insatser behövs för att mildra de ekonomiska konsekvenserna av virusutbrottet. Ytterligare medel behöver därför tillföras , , och . Medlen ska bl.a. täcka intäktsbortfall i verksamhet som helt finansieras med avgiftsintäkter. Därutöver anser regeringen att medel även bör tillföras för kostnader kopplade till renoveringen av Botanhuset. Anslaget bör därför ökas med . 8:2 Centrala museer: Stiftelser I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för statsbidrag till vissa centrala museer som är stiftelser, bl.a. . Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Fler kraftfulla åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med i syfte att mildra de ekonomiska konsekvenserna av spridningen av covid-19 för de stiftelsemuseer som finansieras från anslaget (prop. 2019/20:166, bet. 2019/20:FiU59, rskr. 2019/20:279). I propositionen Extra ändringsbudget – Förlängda och förstärkta stöd och ersättningar med anledning av coronaviruset föreslår regeringen att ytterligare tillförs för att kompensera museerna för deras intäktsbortfall till följd av spridningen av covid-19 (prop. 2020/21:4). Stiftelsen Maskinhallen har ett omfattande renoveringsbehov. Detta har medfört oförutsedda kostnader för stiftelsen. Anslaget bör därför ökas med . 3.15Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 2:2 ökas med . Anslaget 2:1 minskas med . Skälen för regeringens förslag: har en ökad ärendetillströmning med ett mycket stort antal ärenden till följd av spridningen av covid-19. För att hantera de tillkommande ärendena, och för att klara de krav som och rådets direktiv /11/EU av om alternativ tvistlösning vid konsumenttvister och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 och direktiv /22/EG (direktiv om alternativ tvistlösning) ställer på myndighetens handläggningstider, behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . Finansiering sker genom att anslagen 1:1 Statskontoret och 1:9 inom utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt anslaget 2:1 minskas med vardera. Minskningarna bedöms inte påverka den verksamhet som finansieras från anslagen. 3.16Utgiftsområde 19 Regional utveckling 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2021–2023. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 3 2021–2023. Skälen för regeringens förslag: Verksamheten inom regionalfondsprogrammen omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Utbetalningstakten inom programmen har minskat på grund av spridningen av covid- 19, vilket innebär att åtagandena inte infriats i den omfattning som var planerat. Detta kommer i stället att ske . Bemyndigandet bör därför ökas med . 3.17Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Regeringens förslag: Anslaget 1:8 Klimatbonus ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för klimatbonusen, dvs. bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en klimatbonusbil. Antalet klimatbonusbilar har ökat mer än vad som beräknats . För att täcka årets utbetalningar av klimatbonusen behöver ytterligare medel tillföras. Anslaget bör därför ökas med . 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2027. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2021–2032. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för insatser för internationella klimatinvesteringar samt för att utveckla och stödja internationellt klimatsamarbete som syftar till att bidra till ökad ambition i genomförandet av . Verksamheten omfattar bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter under kommande budgetår. De fleråriga projekt som blivit aktuella hos multinationella utvecklingsbanker, i syfte att stärka genomförandet av , omfattar större belopp än vad som tidigare beräknats. Projekten löper med utbetalningsår fram t.o.m. 2032 och bemyndigandets tidsperiod behöver anpassas till det. Bemyndigandet bör därför ökas med och förlängas till 2032. 1:16 Klimatinvesteringar (bemyndigande) I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 1 . Vidare har regeringen ett bemyndigande att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2021–2023. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:16 Klimatinvesteringar ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2021–2026. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för klimatinvesteringar på lokal och regional nivå samt för stöd till installation av laddinfrastruktur för elfordon. En förutsättning för att medlen på anslaget ska kunna användas på ett effektivt sätt är att det finns möjlighet att teckna avtal om fleråriga projekt. På så sätt kan fler stora, långsiktiga och effektiva klimatinvesteringar komma till stånd. Bemyndigandets storlek och dess slutår begränsar möjligheter att besluta om fler projekt för effektiva klimatinvesteringar. Ett ökat och förlängt bemyndigande skulle innebära ökade möjligheter att ingå åtaganden om större och långsiktiga projekt, som även främjar en grön återhämtning efter pandemin. Bemyndigandet bör därför ökas med 2 och förlängas till 2026. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:6 ökas med . Skälen för regeringens förslag: Utbyggnaden av elnät behöver ske i en snabbare takt för att säkerställa försörjningen i hela landet. Av denna anledning bör bl.a. handläggningstider för tillståndsprocesser förkortas. För att möjliggöra detta behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 25 . Regeringens förslag: Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter för utbetalning av medel från Kammarkollegiet till andra myndigheter för rättegångskostnader. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget minskades anslaget med för att bidra till finansieringen av anslaget 1:17 Infrastruktur för flygtrafiktjänst (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340). Ersättningskraven på staten har blivit högre än vad som tidigare beräknats. Anslaget bör därför ökas med . 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 26 . Regeringens förslag: Anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för drift av statliga järnvägar. Efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Stöd till hälso- och sjukvården, utbildningsinsatser och andra åtgärder med anledning av coronaviruset ökades anslaget med 1 (prop. 2019/20:167, bet. 2019/20:FiU60, rskr. 2019/20:299). Ytterligare tillfördes anslaget efter förslag i propositionen Extra ändringsbudget – Ersättning till riskgrupper, kapitalinsatser i statligt ägda företag och andra åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:187, bet. 2019/20:FiU62, rskr. 2019/20:366). Slutligen tillfördes efter förslag i propositionen Vårändringsbudget anslaget för att täcka kostnader för en upplupen skatteskuld för perioden t.o.m. för förbrukning av el inom järnvägssektorn. Sedan beslutet med anledning av Vårändringsbudgeten har skatt för förbrukning av el inom järnvägssektorn avseende perioden t.o.m. tillkommit. är i behov av ytterligare medel för att betala denna skatt. Anslaget bör därför ökas med . Regeringen föreslår i budgetpropositionen att lagen (1994:1776) om skatt på energi ska ändras så att ges rätt till nedsättning av skatten för den el som förbrukas (prop. 2020/21:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 13.21). Ändringarna föreslås träda i kraft . 3.20Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för offentlig lagring, övrig intervention, stöd i form av produktions-, konsumtions- och marknadsföringsbidrag, fiberberedning samt exportbidrag. På grund av förändrade regler och rutiner för stödhanteringen har utbetalningar av framför allt skolmjölksstöd försenats. För att möjliggöra utbetalning av stöd till skolmjölk och producentorganisationer för frukt och grönt behöver anslaget tillföras ytterligare medel. Anslaget bör därför ökas med . 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på 3 . Regeringens förslag: Anslaget 1:18 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ökas med . Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för utgifter motsvarande EU:s finansiering av åtgärder i enlighet med landsbygdsprogrammet för 2014– 2020. Efter förslag i propositionen Vårändringsbudget ökades anslaget med för att skulle kunna tillgodoräknas en ökning av EU:s finansieringsandel av landsbygdsprogrammet. Dessutom ökades anslaget med för att täcka ett utnyttjande av krediten på anslaget (prop. 2019/20:99, bet. 2019/20:FiU21, rskr. 2019/20:340). Till följd av att regeringen har beslutat att föreslå fler ändringar av programmet samt ännu en justering av programmets växelkurs (programändring 5 och 6), har EU:s finansieringsandel ökat ytterligare. Ökningen sker i euro. Programmets totala budget är oförändrad, eftersom den svenska medfinansieringen minskar med motsvarande belopp. För att kunna utnyttja de i euro tilldelade EU-medlen för programperioden bör anslaget ökas med . Behovet av av det totala beloppet är avhängigt att programändring 6 godkänns av kommissionen, vilket väntas ske . 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel I statens budget finns för detta ändamål uppfört ett anslag på . Regeringens förslag: Anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel ökas med Skälen för regeringens förslag: Anslaget används för utgifter för statsbidrag för strategiska kompetensmedel för industriforskningsinstituten inom och under , liksom utgifter för AB:s verksamhet, samt vissa omstruktureringsutgifter för RISE-instituten. är ett s.k. anmält organ i för certifiering av medicintekniska produkter enligt gällande regelverk. EU har beslutat om ett nytt, mer omfattande regelverk som ska börja tillämpas .