prop · H703180 · 2020-06-24 00:00:00 — Fyra av de projekt som vänder sig till män handlar om att förändra eller bli medvetna om ett negativt beteende så som machokultur, attityder och maskulinitetsnormer. Två projekt drivs av för Jämställdhet. Projektet syftar till att utmana och förändra destruktiva maskulinitetsnormer. Detta görs tillsammans med pojkar och unga män, främst från förorter och glesbygd, som bär på erfarenheter av att befinna sig i olika positioner i olika maktordningar. Det övergripande målet är att utveckla kunskap och metoder så att jämställdhetsarbetet blir relevant för fler killar och unga män samt att deras engagemang för dessa frågor ökar. Det andra projektet, Samtal för ett liv fritt från våld, ska öka pojkars och unga mäns stödsökande i relation till våld och ta fram en metod för att samtala med denna grupp på nya sätt. Samtalsinsatserna riktas i första hand till unga män som själva utövat våld och i andra hand till dem som både blivit utsatta för och utövat våld. Föreningen har tagit fram en metod som syftar till att lyfta samtal kring jämställdhet i idrottsföreningars omklädningsrum, för pojkar i åldern . vill organisationen vidareutveckla metoden och sprida den till hela landet. Detta ska göras genom att fem utvalda idrottsdistrikt får en utbildningsansvarig som i sin tur kommer att utbilda fler killar, tränare/ledare och idrottsföreningar i sitt distrikt. har startat projektet olika – olika är bra, för att påverka värderingar och beteenden som försvårar för flickor med utländsk bakgrund att börja spela fotboll och gå med i en fotbollsförening. Det femte projektet, Killars röster om heder, genomförs av Kvinnors Nätverk som ska utveckla en nationell webbplats med olika stödinsatser för killar med hedersproblematik. Projekt riktade enbart till kvinnor Av de projekt som fick stöd ur Allmänna arvsfonden riktar sig 19 enbart till kvinnor. Dessa projekt kan delas in i två kategorier. De projekt som vill ge plats för flickor och unga kvinnor i olika aktiviteter så som kultur, samhällsfrågor och idrott, och de projekt som har som syfte att ge råd och stöd. Ett exempel på projekt för att ge plats för kvinnor är Next Generation Producers projekt , som handlar om unga tjejers väg till egenmakt med musik som verktyg. Projektet vill verka för att fler tjejer vill, kan och får möjligheter att bli producenter och aktörer inom musikbranschen. Det handlar om att lära målgruppen att klara karriären inom musikbranschen genom bland annat utbildning med fokus på praktisk kunskap, utbildningar i entreprenörskap och kunskapsöverföring mellan erfarna och mindre erfarna samt genom att skapa en mentalitet som bidrar till inkludering och uppmuntran människor emellan. Utöver detta kommer deltagarna att anordna en avslutningskonsert där de presenterar sitt material live, men även kunna släppa sin musik på en digital plattform. De deltagare som har utbildats på mer avancerad nivå kommer därefter att ha möjlighet att delta som mentorer för nästkommande grupp. Projektet ska skapa en community och plattform som erbjuder ett tänk där man genom att hjälpa sig själv, kan och vill hjälpa andra framåt. De kommer att arbeta fram en modell som är skalbar och innehåller moment primärt baserade på ”peer-to-peer” och mentorskap, utöver utbildning, nätverk och verktyg. Den primära målgruppen är tjejer 13–i främst socioekonomiskt utsatta områden. Andra exempel är Female Legends projekt , som lyfter fram e-sport där få tjejer finns representerade. Undersökningar visar också att tjejer känner större otrygghet och lägre delaktighet inom gamingkulturen, där e-sport är en tydlig tävlingsgren. Genom att arrangera särskilda träningsläger för målgruppen och ta fram en handlingsplan för en framtida jämlik e-sport hoppas projektet medverka till nya sammanslutningar av spelande tjejer samt medverka till att etablerade föreningar upprättar planer för en mer jämställd verksamhet. Det finns också projekt som har hbtq-personer som målgrupp, exempelvis Föreningen som i projektet set for action vänder sig till unga kvinnor och hbtq-personer verksamma inom den kulturella och ideella sektorn. Ett annat exempel är ABF Umeåregionens projekt grrl – den rosa metoden, som ska ta fram nya metoder för hur studieförbund och musikföreningar kan arbeta med musikverksamhet för att ge tjejer och unga transpersoner samma möjlighet som män att bli och vara musiker. Projektet kommer att göra en behovskartläggning och utifrån den utveckla nya pedagogiska metoder för musikhandledning och kompetensutveckling av tjejer och transpersoner i åldern 16–som vill spela musik. Fyra av projekten vars syfte är att ge stöd till kvinnor vänder sig till mammor. Nyanlända mammor är målgruppen för Föreningen föräldrastöds projekt mammor – en nyckel till integration, som syftar till att med hjälp av så kallade kulturtolkar ge stöd och information till nyanlända föräldrar, särskilt mammorna. Rädda Barnens projekt mammor trygga barn syftar till att bidra till att nyanlända barn till ensam- stående mammor ska få växa upp i en trygg och utvecklande miljö, känna Skr. 2019/20:180 till sina rättigheter och delta i sociala aktiviteter tillsammans med sin Andra exempel på stödprojekt är , som i projektet stöder nyförlösta eller sjuka mammor i hemmet som lever ensamma, och projektet kvinna, som drivs av och vänder sig till kvinnor som lever med funktionsnedsättning orsakad av allvarliga förlossningsskador. Föreningen projekt umgängesprogram vänder sig till kvinnor med erfarenhet av aktivt missbruk och deras barn, som blivit omhändertagna och placerade. Projektet syftar till att öka förutsättningarna för ett kvalitativt och stabiliserat umgänge mellan mammorna och barnen. En organisation bildad på etnisk grund finns bland de projekt som fokuserar på unga kvinnor. vill med sitt projekt i hand – vägen till bättre välbefinnande skapa förutsättningar för unga romska kvinnor som av olika anledningar mår dåligt att få stöd genom coaching. 6.2.5Uppföljning av målgruppens delaktighet i arvsfondsprojekten Arvsfondsdelegationens uppföljnings- och utvärderingsverksamhet visar att fondens medel lämnar spår, men också att många utmaningar återstår för att säkerställa att fondens medel når ut till målgrupperna oavsett ålder, kön, etnicitet, sexualitet, socioekonomisk bakgrund, funktionsnedsättning och plats. En annan utmaning är att fondens målgrupper får reella möjligheter att också ha inflytande över och i de verksamheter som bedrivs. Syftet med uppföljningen av målgruppens delaktighet är att synliggöra målgruppens roller i projekten, hur de får en röst, hur man når målgruppen och vilka projekten når respektive inte når. Ett av kriterierna för att beviljas medel är målgruppens delaktighet. Handläggarna lägger stor vikt vid målgruppens delaktighet i beredningen av projektansökningar. Hur deltagandet ser ut i olika samhällsgrupper och möjligheten att påverka detta är svårare att få en bild av och att påverka då föreningar och organisationer har sina unika förutsättningar. Vissa lokala föreningar är en del av en riksorganisation med långa anor. Andra organisationer är nya och utvecklade ur specifika behov och idéer som kan kopplas till den lokala platsen. Många organisationer med regional eller nationell förankring har en central organisation och avser, utifrån ett uppdrag eller en övergripande ambition, att skapa bättre förutsättningar för andra än dem som är medlemmar i föreningen. I det följande sammanfattas hur delaktigheten redovisats i de projekt som slutredovisats . Initiativet till arvsfondsprojekten tas ofta i en intresseorganisation där organisationen representerar målgruppen. har ett behov eller en möjlighet uppmärksammats och efterfrågats av en enskild person ur mål- I vissa fall kommer initiativet från en person utanför målgruppen. Vilken roll målgruppen har i planeringen av projektet framgår inte alltid i projektens redovisning. Vanligt förekommande är dock att målgruppen finns med i en referensgrupp och delar med sig av sina erfarenheter och förväntningar. När det handlar om små barn eller personer som har svårt att kommunicera kan även anhöriga och personal föra målgruppens talan. Inflytande över och delaktighet i projekten Enligt projektens slutredovisningar är det främst i planeringen och genomförandet av projektet som målgruppen får ett reellt inflytande och kan vara delaktig. Därmed är det inte sagt att de alltid även får inflytande i övriga delar av organisationens verksamhet. Projekten skapar arenor och mötesplatser där människor med liknande erfarenheter, idéer och drömmar möts. Att dela gemensamma erfarenheter med andra ger en positiv identitetsutveckling som kan bilda motvikt mot den negativa identitet som marginaliserade grupper tilldelats av majoritetssamhället. I projekten får målgruppen redskap att sätta ord på sina erfarenheter, bryta med ett destruktivt liv och redskap att gå vidare exempelvis till arbete och studier. Redskapen kan vara film eller teater, framtagande av ny teknik eller ett nytt arbetssätt. Genom medverkan i projekten och föreningslivet blir människor delaktiga i ett sammanhang och i samhället. Vilka nås av projekten och hur? Vilka når man inte? Civilsamhället framställs ofta som en plats där marginaliserade grupper kan göra sina röster hörda genom att organisera sig, och engagemang i civilsamhället förknippas ofta med ökat inflytande och resurser. Det gör det extra viktigt att ställa frågor om vilka röster som får inflytande i civilsamhället och vilka som utestängs. Vilka projekten når och inte är svårt att få en uppfattning om då det sällan framgår av projektens redovisning. Ofta redovisas antal män och antal kvinnor som deltagit i projekten, men andra maktordningar som klass, sexualitet, etnicitet och funktionsförmåga saknas, om det inte är det som utmärker den specifika målgruppen. I första hand når projekten sina egna medlemmar. Men den offentliga sektorn är ofta samarbetspartner och utgör en arena för utförande och en ingång för att få kontakt med målgruppen. Skolan, både förskola, grundskola, gymnasieskola, grund- och gymnasiesärskola, är de vanligaste arenorna för projekt. Därav kan man dra slutsatsen att många projekt når ut till ett brett spektrum av barn och unga. Detta säger dock inget om inflytande och valfrihet att delta, men å andra sidan når projekten sannolikt unga som annars aldrig skulle komma i kontakt med föreningslivet och specifika verksamheter. Detta är ett dilemma som Allmänna arvsfonden försöker hålla levande i sin handläggning. Vilken roll har målgruppen efter projekttidens slut? I bedömningen av målgruppernas delaktighet i projekten ingår även vilken roll den aktuella målgruppen har efter projektets slut. Den uppföljning som görs av avslutade projekt visar att målgruppen i många av projekten fortsätter att ha en hög delaktighet i verksamheten även efter det att projekten avslutats. Det är också vanligt att målgruppen ses som en resurs för den fortsatta verksamheten på ett annat sätt än innan projektet startade. 2019/20:180 I vissa projekt går målgruppen från att ha varit deltagare till att bli mentorer, ambassadörer, funktionärer eller ta plats i organisationens styrelse eller få något annat förtroendefullt uppdrag. I andra fall bildas en målgruppsstyrd egen förening eller en ny sektion inom organisationen. Slutligen finns exempel på verksamheter som efter projektets avslutning fortsätter att använda målgruppen som en viktig resurs i referens- och styrgrupper. Ett exempel är unga personer med funktionsnedsättning som utbildats och fått anställning i den ledsagarservice som Funktionsrätt bildat via sitt projekt . Ett annat exempel är , vars projekt på jobbet syftade till att kartlägga behoven och framställa en handlingsplan för att underlätta för personer med dyslexi och dyskalkyli att klara sina arbetsuppgifter. Föreningen har utbildat ambassadörer som efterfrågas runt om i landet, bland annat av olika fackförbund. Ett tredje exempel är Landskrona Idrottsförenings projekt som erbjuder pröva-på-idrottsaktiviteter för barn och ungdomar från socioekonomiskt svaga områden i och där unga utbildas till ledare. Lokalstöden används till många olika slags byggnationer, från anläggning av utegym, nybyggnation av aktivitetshallar, större tillgänglighetsanpassningar av lokaler och anläggningar till anläggning av en promenadslinga med samtida konstutställningar. Även när det gäller lokalstöden är det oftast via föreningen eller någon annan intresseorganisation som målgruppen får en röst. Det kan vara svårt för målgruppen att ha inflytande över den faktiska byggnationen, men däremot är målgruppen alltid involverad när det gäller planeringen och genomförandet av den faktiska verksamheten. Majoriteten av lokalstöden har någon form av samverkan med offentlig sektor, vanligtvis fritids, särskolan och skolan. Inte sällan innebär lokalstödsprojekten att organisationen når en ny målgrupp, inte minst personer med funktionsnedsättning. I dessa lokalstöd förekommer också samarbeten med funktionshindersorganisationer och i några fall också med boenden för personer med funktionsnedsättning. De utvärderingar som Arvsfondsdelegationen initierar spänner över ett vitt fält och omfattar både pågående projekt och projekt som genomfördes . Utvärderingarna sker i tre steg: •en genomgång av projektens dokumentation som består av ansökningar, redovisningar och slutrapporter, •en enkätstudie, och •ett antal fallstudier som inkluderar besök och intervjuer. 2019/20:180 Utvärderingarna genomförs av forskare från en rad olika forskningsdiscipliner såsom pedagogik, etnologi, företagsekonomi och sociologi. har Arvsfondsdelegationen finansierat 55 utvärderingar som redovisats. Inom ramen för dessa utvärderingar har forskarna gjort en bedömning av överlevnaden av de 1 233 projekt som utgjorde projektpopulationen. ingår cirka 189 projekt i 8 pågående utvärderingar. 6.2.7En studie om hur det ideella arbetet organiseras i projekt finansierade av arvsfonden –2019 har länge haft en stark civil sektor, och tillgången på ideella krafter har stor betydelse för många organisationers överlevnad – såväl nationella som internationella. talas det ofta om att det har blivit svårare och svårare att få tag på ideella. I visar emellertid undersökningar att andelen som gör ideella insatser är stabil och att det till och med går att se positiva trender (m.fl. 2015, Volontärbyrån 2018, 2019). var dock människor ofta engagerade i samma organisation . gör de snarare kortare inhopp som ideella, till exempel som volontär i flera insatser drivna av olika organisationer. När lika många vill göra ideella uppdrag men på ett annat sätt, behöver även organiseringen av det ideella arbetet förändras, en förändring som redan har börjat. Därför har studien av ideellt arbete – En studie om hur det ideella arbetet organiseras i projekt finansierade av Arvsfonden – 2019 undersökt hur det ideella arbetet organiseras i projekt som har fått pengar från arvsfonden . Resultatet baseras på: •enkätsvar från 181 projekt, •ansökningar och rapporteringar från 20 projekt, och •besök hos och intervjuer med projektledning och ideella i 4 projekt. Studiens resultat visar att hur man definierar och benämner de ideella verkar ha betydelse för vilka som är de ideella i ett visst projekt. Vilka de ideella är verkar också ha att göra med hur man är ideell. Olika typer av ideellt arbete görs av olika människor, som har skilda motiv och verkar på olika arenor. Det ideella arbetet betyder därmed olika saker för olika organisationer och människor. De ideella personernas arbetsuppgifter i projekten är lika skilda och varierade som projekten i sig. Personerna är också engagerade i olika grad, vissa är endast med i enskilda punktinsatser medan andra ”gör allt” i projektet. De ideella uppdragen kan göras i sociala organisationer och idrottsorganisationer inom den civila sektorn, men även som en del av någons ordinarie tjänst inom offentlig eller privat sektor. Dessa skillnader mellan ideella har betydelse för exempelvis vilken utbildning de behöver, vad de önskar för uppskattning och hur de bör rekryteras. Organisationer kan till exempel använda olika strategier för rekrytering beroende på vilka de vill rekrytera och vilka uppgifter de ideella ska utföra. Vilka de ideella är har också betydelse för hur det ideella arbetet bör organiseras. I studien diskuteras hur organiseringen av ideella påverkas av relationen Skr. 2019/20:180 mellan anställda och ideella i en organisation, olika typer av organisationer och olika former av ideella. I slutet av rapporten presenteras också en modell för hur ideellt arbete skulle kunna organiseras för att bli mer hållbart. Modellen innebär i korthet att projekt eller organisationer samverkar i organiseringen av ideellt arbete. Hur projekt organiserar ideellt arbete har stor betydelse för vilka spår projekten lämnar hos olika målgrupper, däribland de ideella själva. Det påverkar också projektens överlevnad. Arvsfonden kan hjälpa organisationer att planera sitt arbete genom att efterfråga tydligare beskrivningar och tankar om organiseringen av ideellt arbete. Det kan i sin tur öka möjligheterna för projekten att överleva även efter projekttidens slut. 6.2.8En studie av arvsfondsprojekt som arbetar mot segregation, rasism, utanförskap och extremism Studien till delaktighet? – En studie av Arvsfondsprojekt som arbetar mot segregation, rasism, utanförskap och extremism omfattar 18 av arvsfondens projekt som alla i någon form arbetar mot utanförskap, rasism och extremism. Syftet med studien är att ta tillvara erfarenheter och kunskaper från dessa projekt och synliggöra det arbete civila organisationer gör. Studien visar att: •de flesta projekt lyckas med sina målsättningar och har kunnat tillvarata erfarenheter och kunskaper, •överlevnaden i projekten är relativt hög, av de avslutade projekten lever sju av dem vidare i någon form, sex projekt pågår fortfarande och fem är helt avslutade utan att ha överlevt på ett tydligt sätt, •projekten bidrar med att skapa potentiella nya mötesplatser för sina deltagare, det kan handla om att använda sig av teater eller spel för att nå ut, bidra till nya former av samtal och mötesplatser för unga människor, •de flesta projekt samverkar med en rad olika organisationer och myndigheter, vilket inte alltid är odelat positivt eftersom det kan ha viss effekt på målgruppernas delaktighet och deltagande, •det finns risk att projekten exploateras, särskilt i politiska och sociala frågor som är omdebatterade, och •projekten möter utmaningar när de sprider kunskaper och erfarenheter, de kan exempelvis utsättas för hat och hot eller ett medialt tryck. Studiens slutsatser kan sammanfattas i fyra teman som redovisas i det följande. Projektens relationer påverkar organisation, utveckling och överlevnad De relationer som projekten, organisationer, deltagare och det omkring- liggande samhället ingår i påverkar hur projekten kan organiseras, utveck- las och hur verksamheterna kan överleva. förankring som projektet kan få både hos målgrupperna, det offentliga och hos nuvarande och framtida finansiärer. 2019/20:180 Projektens relation till deltagarna, samarbetspartner och det offentliga skiljer sig åt. Vissa av projekten arbetar för sina deltagare eller för samhället, andra projekt arbetar med sina deltagare. De projekt som arbetar för och inte med målgrupperna har troligen en svagare, mer sårbar, förankring hos målgrupperna. De projekten har inte samma legitimitet hos målgrupperna och har därför mindre möjligheter att nå framtida deltagare. De projekt som i stället arbetar med sina deltagare står inför en potentiell intressekonflikt – om deltagarna och samhället har olika intressen. Det kan i sin tur påverka en organisations framtida finansiering. Deltagarnas delaktighet påverkas av projektens innehåll Deltagarnas delaktighet är svår att uppskatta i en del av de projekt som ingår i denna studie. deltar deltagare i projekten genom att utvärdera arbetet eller genom att ingå i referensgrupper, men de är inte lika ofta delaktiga i arbetet med att planera, driva och utvärdera projektet. Deltagarna är alltså inte lika delaktiga i projektets alla delar. En hypotes är att det är relaterat till att problemformuleringen och behoven inte alltid kommer från målgrupperna själva. De har alltså inte kunnat påverka projektens teman. Delaktigheten påverkas troligen också av den professionalisering av civilsamhället som pågår. Viktigt att poängtera är dock att motsatsen naturligtvis också förekommer. Det finns projekt där deltagarna i allra högsta grad är delaktiga i problemformulering, formulering av behov, planering, utförande och utvärdering. Projektens teoretiska utgångspunkt och begreppsliggörande påverkar arbetet Projekten benämner sina målgrupper, sina verksamheter och sina problemområden på olika sätt. Detta kan påverka hur det praktiska arbetet tar sig uttryck, men påverkar också vilka som projekten når, vilket också kan påverka om projektens verksamhet och resultat kan leva vidare efter projektet. I studien identifieras fem olika teoretiska utgångspunkter och begreppsliggöranden: •projekt som arbetar med interreligiös pedagogik, •projekt mot våldsbejakande extremism och radikalisering, och •projekt för integration och socialt arbete. Ett projekt kan arbeta med flera teoretiska utgångspunkter parallellt. Trots att projekten använder olika teorier, termer och avgränsningar tycks dock det praktiska arbetet ofta vara likartat. De flesta projekt kan sägas arbeta med en form av demokratiarbete, i bred bemärkelse. Många projekt har även samma samarbetspartner, till exempel skolan. De använder sig av liknande insatser, exempelvis utbildning, workshoppar och ambassadörer eller mentorer, och de arbetar med kunskapsspridning av projekten på liknande vis, exempelvis genom utgivning av böcker och lärarmaterial. Projektmarknaden sätter ramar för vad som är möjligt Projektens arbetsformer är likartade, bland annat för att det finns vissa gemensamma krav på projekten, exempelvis på att tillvarata kunskaper och erfarenheter och på samverkan. Dessa arbetsformer påverkar hur projekten kan arbeta. Därtill konkurrerar projekten om medel, anseende, deltagare, organisationer och finansiärer. Detta kan delvis förklara varför så många projekt väljer samma samarbetspartner och liknande arbets- Projekten påverkas dessutom av hur de paketeras och marknadsförs. Exempelvis kan det vara svårare att nå vissa målgrupper och kanske också få framtida finansiering för projekt som inte anammar ett språkbruk som går att sälja in. Att arbeta mot rasism i skolan kan exempelvis medföra mer motstånd än att arbeta för tolerans i skolan. Mot bakgrund av denna konkurrens och de krav som följer av att bedriva ett socialt projekt är det möjligt att förstå varför flera av projekten anammar ett vetenskapligt språkbruk. Utvecklingen mot ett allt mer ”vetenskapligt” och professionellt civilsamhälle utmanar den relation som funnits mellan den offentligt finansierade välfärden och det alternativ till den offentliga välfärden som civilsamhället ofta ansetts vara. en framtida utmaning för civilsamhällets aktörer att både kunna navigera på en konkurrensutsatt projektmarknad och behålla de värden som de ofta förknippas med och som förväntas av dem, exempelvis närheten till sina målgrupper. 6.2.9En utvärdering av arvsfondens Nyanländasatsning I utvärderingsrapporten och ungas etablering och del- aktighet i samhället av ovisshet – en utvärdering av Arvs- fondens ”Nyanländasatsning” –2019 analyseras ett urval av de totalt 100 projekt som ingått i arvsfondens Nyanländasatsning. Satsningen syftar till att stärka nyanlända barns och ungas etablering och delaktighet i samhället. Studien visar bland annat att förändringarna i migrationspolitiken har påverkat projektens genomförande. Förändringarna har exempelvis inne- burit att ungefär hälften av de projekt som ingår i rapporten har arbetat med socialt stödarbete även om det inte ingått i projektens ursprungliga