prop · H70375 · 2020-03-10 00:00:00 — där tillkännagivandet slutbehandlades, redovisade regeringen de vidtagna har inte haft något att invända mot regeringens hantering av tillkännagivandet (bet. 2019/20:JuU1, rskr. 2019/20:103). Punkten är slutbehandlad. Följande punkt är inte slutbehandlad: 4. om arbetskraftsinvandring Mot. 2016/17:3717, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 78) och 2018/19:75 (Ju 43). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om ytterligare åtgärder för arbetskraftsinvandringen*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att utveckla regelverket och tillämpningen av regelverket för arbetskraftsinvandring (2016/17:SfU22 s. 5). beslutade, i samband med att regeringens skrivelse med anledning av om arbetskraftsinvandring lades till handlingarna, att tillkännage ytterligare åtgärder för arbetskraftsinvand- ringen. I tillkännagivandet anförs att regeringen bör säkerställa att det görs en helhetsbedömning vid handläggningen av uppehållstillstånd för arbete. Som beskrivs i redovisningen av rskr. 2017/18:41 (Ju 37) gäller en sådan ordning. Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att se över delar av regelverket för arbets- kraftsinvandring och överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas (Dir. 2020:8), Åtgärder för att attrahera internationell kompetens och motverka utnyttjande av arbetskraftsinvandrare). Uppdraget bygger på en överens- kommelse mellan regeringen, och Liberalerna. I tillkänna- givandet anförs även att ska få direktåtkomst till upp- gifter hos bl.a. . I redovisningen av rskr. 2016/17:236 (Ju 31) beskrivs arbetet i frågan inom . Slutligen anförs att handläggningstiderna måste förkortas. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att ta fram en handlingsplan för att korta handläggningstiderna avsevärt samt i regleringsbreven angett att handläggningstiderna för ansökningar om uppehållstillstånd på grund av bl.a. arbete ska vara så korta som möjligt. I förordningen om instruktion för (2019:502) anges att myndigheten ska verka för att handläggningstiderna för arbetstillstånd blir så korta som möjligt utifrån ärendets beskaffenhet. Regeringen har följt myndighetens arbete med att genomföra handlings- planen och kan konstatera att förbättringar skett . Den genomsnittliga handläggningstiden för förstagångsansökningar har mins- kat 2017 2019, och 2017 2019 för förlängningsansökningar. Inom ramen för Migrationsver- kets utveckling av certifieringssystemet för arbetsgivare har handlägg- ningstiderna vid förlängningsansökningar minskat att jämföra 2018. I direktiven till den ovan nämnda utredningen anges att det genomgående bör beaktas vad som kan göras för att hålla korta handläggningstider som kravet på en rättssäker och ändamålsenlig handläggning upprätthålls. Punkten är inte slutbehandlad. Tillsammans mot brott – ett nationellt brottsförebyggande program Mot. 2016/17:3692, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 79) och 2018/19:75 (Ju 44). 2019/20:75 Justitie- departementet Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om en nationell samordnare m.m.*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att regeringen dels inte ska tillsätta en nationell samordnare för brottsförebyggande frågor, dels ska återkomma till med en redovisning av vilka konkreta brottsförebyggande åtgärder som regeringen avser att vidta och när man avser att vidta dessa åtgärder (bet. 2016/17:JuU15 s. 6 f.). satsning pågår och arbetet bedrivs i enlighet med de mål som regeringen har slagit fast i det nationella brottsförebyggande programmet, Tillsammans mot brott (skr. 2016/17:126). En rad åtgärder har vidtagits inom olika politikområden, bl.a. har en utredare fått i uppdrag att med utgångspunkt i redan vidtagna och planerade åtgärder lämna förslag på vilka eventuella ytterligare insatser, framför allt av socialpreventiv karaktär, som bör vidtas för att förebygga brottsligheten och öka människors trygghet i socialt utsatta områden (Ju2017/06760/LP). Utredningen (Ju 2017:L) har lämnat rapporten brott – prioriterade områden, som bereds i . i uppdrag att, i samverkan med , och , förebygga brottslighet kopplad till smuggling av alkohol (Fi2017/02815/S3). Ett annat exempel är uppdraget till att ta fram en vägledning för brottsförebyggande och trygghetsskapande (N2018/04599/SPN). 14 av de myndigheter som omnämns i Tillsammans mot brott har fått i uppdrag att redovisa insatser som har genomförts eller påbörjats och som kan ha betydelse för programmets strategiska målsättningar. Redovisningen kommer att ligga till grund för en kommande återrapportering till . har gett en särskild utredare i uppdrag att utreda och lämna förslag om hur kommunerna kan få ett lagstadgat ansvar för brottsförebyggande arbete (dir. 2019:94). (Brå) ska lämna en rapport om hur det brottsförebyggande arbetet har bedrivits och utvecklats (Ju2017/01526/). Rapporten ska ge en övergripande bild av hur det brottsförebyggande arbete som bedrivits på nationell, regional och lokal nivå har utvecklats. Rapporten ska även belysa vad insatserna har lett till och lyfta fram de mest centrala fortsatta utvecklingsbehoven. Brås rapport kommer att ligga till grund för eventuella ytterligare förslag till åtgärder på området. Regeringen följer kontinuerligt upp det brotts- förebyggande programmet och avser att regelbundet återrapportera till Nästa återrapportering planeras till 2020 därefter kan punkten slutbehandlas. Punkten är inte slutbehandlad. 2016/17:204, 2016/17:807, 2016/17:1437, 2016/17:1474, 2016/17:1937, 2016/17:2113, 2016/17:2123, 2016/17:2576, 2017/18:247, 2017/18:1438, 2017/18:2170, 2017/18:2236, 2017/18:2831, 2017/18:3214 yrkande 3, 2017/18:3476, 2017/18:3575, 2017/18:2314, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 93) och 2018/19:75 (Ju 45). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Om sjöfylleri*: har tillkännagett för regeringen det som ut- skottet anför om en utvärdering av det utvidgade straffansvaret för sjöfylleri som infördes (bet. 2017/18:CU2 s. 8). fick en utredare i uppdrag att utreda och utvärdera vissa frågor avseende trafikbrott och sjöfylleri (Ju 2018:F). Uppdraget redovisades genom promemorian Ett stärkt straffrättsligt skydd mot upprepad trafikbrottslighet och en utvärdering av den nedre promillegränsen för sjöfylleri (Ds 2019:22). I promemorian görs bedömningen att det inte finns behov av att ändra regleringen om sjöfylleri. Promemorian har remitterats och remisstiden går ut . Punkten är inte slutbehandlad. Möjlighet att avstå återkallelse av uppehållstillstånd när arbetsgivaren självmant har anmält brister 2016/17:212, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 98) och 2018/19:75 (Ju 46). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om möjlighet att avstå från återkallelse vid mindre avvikelser*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om möjlighet att avstå från återkallelse vid mindre avvikelser (bet. 2017/18:SfU7 s. 6 f.) och därmed delvis bifallit motionerna 2017/18:1030 yrkande 1, 2017/18:1940, 2017/18:2816 yrkande 3, 2017/18:3122, 2017/18:3165 yrkande 4, 2017/18:3180 yrkande 4, 2017/18:3181 yrkande 4, 2017/18:3394 yrkande 30 och 2017/18:3447 yrkande 3. En särskild utredare har haft i uppdrag att bl.a. lämna förslag på för- fattningsändringar som säkerställer att arbetskraftsinvandrare inte utvisas på grund av att arbetsgivare utan uppsåt begått mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd, även om felet upptäcks efter det att tillståndstiden löpt ut eller om uppmärksammat det. Uppdraget har, när det gäller denna del, redovisats i promemorian Mindre eller obetydliga fel gällande villkoren för arbetstillstånd (Ds 2017:64). I promemorian beaktas inte material som blivit tillgängligt efter . Promemorian har remissbehandlats. Av rättsfallen MIG 2017:24 och MIG 2017:25, som meddelades och därmed inte beaktas i promemorian, följer bl.a. att en helhetsbedömning av samtliga anställningsvillkor i det enskilda fallet måste göras för att kunna avgöra om dessa är i överensstämmelse med vad som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen. Om en sådan bedömning utmynnar i att förutsättningarna för arbetstillståndet, trots vissa brister, varit uppfyllda innebär det att arbetskraftsinvandraren inte utvisas. Regeringen har beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. göra en bred analys av rättsläget och dess konsekvenser när det gäller s.k. kompetensutvisningar av arbetskraftsinvandrare samt överväga om ytterligare åtgärder bör vidtas och vid behov lämna 2019/20:75 Justitie- departementet 2019/20:75 Justitie- departementet författningsförslag (dir. 2020:8). Tillkännagivandet omnämns i budget- propositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 8 s. 23). Punkten är inte slutbehandlad. Skjutvapen och explosiva varor – skärpta straff för de grova brotten Prop. 2017/18:26, mot. 2017/18:3917 yrkande 1 och 2, redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 102) och 2018/19:75 (Ju 47). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt maximistraff*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att höja maximistraffen för synnerligen grovt vapenbrott och synnerligen grovt brott mot tillståndsplikten för explosiva varor enligt lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2017/18:3917 yrkande 1. En utredare har haft i uppdrag att biträda med att utreda vissa frågor på vapenlagstiftningens område, bl.a. frågan om höjda maximistraff för synnerligen grova brott. Utredaren har redovisat sitt uppdrag i promemorian En strängare syn på vapenbrott och smuggling av vapen och explosiva varor (Ds 2019:14). Promemorian har remissbehandlats och ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 3 om kvalifikationsgrunder för grova brott*: ställer sig bakom det som utskottet anför om att fler vapenbrott ska anses som grova och tillkännager detta för regeringen. Därmed bifaller motion 2017/18:3917 yrkande 2. En utredare har haft i uppdrag att biträda med att utreda vissa frågor på vapenlagstiftningens område, bl.a. frågan om kvalifikationsgrunder för grova brott. Utredaren har redovisat sitt uppdrag i promemorian En strängare syn på vapenbrott och smuggling av vapen och explosiva varor (Ds 2019:14). Promemorian har remissbehandlats och ärendet bereds i . Punkten är inte slutbehandlad. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2 och 3. 2017/16:1, mot. 2017/18:3569 m.fl., bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ju 104) och 2018/19:75 (Ju 48) och 2018/19:75 (Ju 48). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 21 om tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet*: ställer sig bakom det som utskottet anför om tydliga och mätbara mål för polisens verksamhet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 86). I samband med ombildningen av polisen gav regeringen i regleringsbrevet i uppdrag att utveckla den interna styrningen och uppföljningen av verksamheten. I regleringsbrevet fick i uppdrag att vidare- utveckla och konkretisera uppföljningen samt säkerställa att den implementerades i hela myndigheten. Regeringen gav dessutom Polis- myndigheten i uppdrag att ytterligare utveckla sitt arbete med att följa upp, analysera och presentera resultatet av myndig- hetens samlade verksamhet och de resurser som finansierar den uppföljningen och rapporterar regelbundet resultat och statistik till rege- presenterar och bedömer utredningsresultaten i förhållande till de mål som riksdag och regering har beslutat om, d.v.s. att verksamheten ska bedrivas med högt ställda krav på rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet och att brottsuppklaringen ska öka. 2018 begär regeringen att månatligen ska redovisa statistik för ekonomi, verksamhet, personal, uppskattningar av dödligt våld Därutöver har regeringen begärt att kvartalsvis redovisar en bild av situationen i utsatta områden, Polis- myndigheten ska också redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i utsatta områden och hur målen ska operationaliseras. fick i uppdrag att analysera och bedöma vilka resultat som uppnåtts genom arbetet med medborgarlöften samt redovisa detta i utvecklat den interna styrningen och uppföljningen. genomfört ett omfattande arbete med att ta fram en strategisk verksam- hetsplan som ska gälla för åren 2020–2024. Den bygger på strategi 2024 i vilken myndigheten har fastställt vision, verksamhetsidé, långsiktiga mål och strategiska initiativ. De tre långsiktiga målen är framgångsrik brottsbekämpning och uppklaring, stark lokal närvaro och attraktiv arbetsplats och samarbetspartner. Under varje långsiktigt mål finns ett antal delmål och till dessa knyts ett antal nyckelaktiviteter som kommer att genomföras och följas upp. har också tagit fram ett antal indikatorer som ska följas upp och analyseras löpande. Punkt 36 om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet*: ställer sig bakom det som utskottet anför om en lokalt förankrad, närvarande och synlig polis i hela landet och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 89). Ett av syftena med ombildningen av polisen har varit att säkerställa en lokalt förankrad och synlig polis i Regeringen delar utskottets uppfattning att det är viktigt att på olika sätt säkerställa polisreformens intentioner rörande lokalt polisarbete och har därför begärt in återrapportering av olika slag. regleringsbreven ställde regeringen krav på Polis- myndigheten att löpande hålla regeringen informerad om det fortsatta arbetet med ombildningen. Den löpande avrapporteringen skedde bl.a. på de månatliga mötena mellan rikspolischefen och statssekreteraren. regleringsbrevet fick också i uppdrag att i årsredovisningen lägga särskild vikt vid redovisningen av genomförandet avseende en lokalt förankrad polisverksamhet. redovisningen framgick att fortsatte arbetet med att stärka det lokala polisarbetet utifrån inriktningen att mer än hälften av resurserna i en polisregion ska finnas i lokalpolisområdena. öka resurserna vid lokalpolisområdena har det skapats bättre förut- sättningar för att bedriva polisverksamheten nära medborgarna. finns även kommunpoliser i samtliga kommuner. redovisades att av regionernas resurser finns på lokal- Av myndighetens årsredovisning framgår att andelen hade ökat till . fick i uppdrag att analysera och bedöma hur långt myndigheten hade kommit i målsättningen med en mer närvarande och tillgänglig myndighet i lokalsamhället. bedöma hur väl myndigheten svarar upp mot behoven av polisiär närvaro i särskilt utsatta områden. Uppdragen redovisades i myndighetens årsredo- Genom den verksamhetsuppföljning som Polis- myndigheten månatligen redovisar till Regerings- kansliet har utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen kunnat I regleringsbrevet ålade regeringen också Polis- myndigheten att redovisa i vilken utsträckning det finns områdespoliser på lokalpolisområdesnivå och i vilken utsträckning dessa arbetar fredat med kontaktskapande, brottsförebyggande och trygghetsskapande arbete. Vidare skulle analysera i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter att få akut hjälp från polisen över hela landet samt bedöma i vilken utsträckning ingripandepersonalen kan arbeta brottsföre- byggande och vidta långtgående förstahandsåtgärder. gjordes i årsredovisningen . För att säkerställa fortsatt återrappor- tering från avseende myndighetens arbete med att åstadkomma en långsiktig och tydlig polisiär närvaro i hela landet har regeringen gett fortsatta uppdrag i regleringsbreven för både 2019 och 2020. fick Statskontoret i uppdrag att utvärdera ombild- ningen av polisen. Med utgångspunkt i slutrapporten fortsätter sitt utvecklingsarbete för att uppnå reformens intentioner, ett arbete som regeringen följer noga och får löpande information om. behov av fler anställda, både poliser och civil- anställda, har medfört att regeringen i en rad budgetar tillfört myndigheten Regeringens satsning på ska ge myndigheten förutsättningar att till 2024 ha ökat antalet anställda med sammantaget 10 000 jämfört med hur många anställda som fanns vid ingången av 2016. har haft regeringens uppdrag att redovisa hur resursförstärkningarna ska användas för att på bästa sätt stärka och utveckla polisverksamheten. uppdraget tagit fram en plan för hur myndigheten ska kunna öka antalet anställda med 10 000 till 2024. Regeringen har även skapat förutsättningar för att utbilda fler poliser, bl.a. genom att utöka antalet lärosäten som kan tillhandahålla finns det fem sådana lärosäten. Antagningen till polisutbildningen har mer än fördubblats jämfört med Vidtagna åtgärder redovisades för i budget- propositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6) Punkten är Punkt 41 om en ökad polisiär närvaro i brottsutsatta områden*: ställer sig bakom det som utskottet anför om polisens närvaro i brottsutsatta områden och tillkännager detta för regeringen (bet. 2017/18:JuU1 s. 92). I regleringsbrevet begärde regeringen att skulle analysera och bedöma hur långt myndigheten har kommit i mål- sättningen gällande en mer närvarande och tillgänglig polis i lokalsam- hället. Särskild vikt skulle läggas vid att bedöma hur väl svarar upp emot behoven av polisnärvaro i särskilt utsatta områden. Uppdragen redovisades i årsredovisningen . I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka långsiktiga mål myndigheten har för arbetet i utsatta områden och hur dessa mål ska operationaliseras. skulle också göra en bedömning av vilka polisiära åtgärder som krävs framöver i de utsatta områdena. I årsredovisningen beskriver att en långsiktig strategi har tagits fram för det polisiära arbetet i de utsatta områdena. I strategin beskrivs både långsiktiga och kortsiktiga mål för polisens arbete. har påbörjat arbetet med regionala handlingsplaner för att omhänderta strategin och utvecklingen i områdena är planerad att följas upp årsvis genom analys av förändringar i de lokala lägesbilderna och arbetet ska följas upp och mätas mot definierade effektmål. En av förutsättningarna för att kunna vara mer närvarande är enligt regeringens satsning på fler polisanställda. Genom den verksamhetsuppföljning som månatligen redovisar till kan utvecklingen avseende bl.a. kompetensförsörjningen följas upp. Regeringen har på flera vis adresserat problematiken i utsatta områden och vikten av att hela samhället gemensamt involveras i lösningen. beslutade regeringen att ge samtliga tolv myndigheter som omfattas av den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslighet i uppdrag att utveckla sin organisation och ha ett ökat fokus på utsatta områden. slutredovisades uppdraget och myndig- heterna har utvecklat det lokala arbetet mot organiserad brottslighet med en ökad förmåga att hantera organiserad brottslighet i utsatta områ- den. har de tolv myndigheterna dessutom ökat den samlade förmågan ytterligare genom att knyta till sig nio nya myndigheter till samverkan. Det är emellertid inte enbart en ökad polisiär närvaro som krävs för att vända utvecklingen i de utsatta områdena. Regeringen presenterade därför ett långsiktigt reformprogram för att minska segregationen i landet. Syftet är att lyfta socialt utsatta områden. Reformprogrammet innehåller en rad åtgärder som tar sikte på långsiktiga lösningar på segregationen och dess mekanismer, däribland brottsligheten. Regeringen vill också skapa bättre förutsättningar för ett strukturerat brottsförebyggande arbete över hela landet på så väl lokal som regional och nationell nivå. Därför har en satsning på det brottsförebyggande arbetet lanserats. Vidtagna åtgärder redovisades för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6). Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 46 om en särskild brottskod för brott med hedersmotiv*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att införa en särskild brottskod för brott med hedersmotiv (bet. 2017/18:JuU1 s. 101). har därmed bifallit motion 2017/18:3586 yrkande 6 samt delvis motionerna 2017/18:3186 yrkande 5 och 2017/18:499 yrkande 3. gav regeringen en särskild utredare i uppdrag 2019/20:75 Justitie- departementet att undersöka om det finns behov av åtgärder i syfte att säkerställa ett starkt skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv. uppdraget ingick bl.a. att analysera möjligheterna att föra statistik över hedersrelaterade brott och, om det bedöms möjligt, föreslå hur sådan statistik skulle kunna tas fram (Ju 2017:06, dir. 2017:25). slutredovisades genom betänkandet Ökat skydd mot hedersrelaterad brottslighet (SOU 2018:69). Regeringens ambition är att besluta en proposition Punkten är inte slutbehandlad. Punkt 49 om statistik om angrepp på s.k. blåljuspersonal*: har ställt sig bakom det som utskottet anfört om att det bör göras en kartläggning av brottsutvecklingen när det gäller angrepp på polis, räddningstjänst och ambulanspersonal och en analys av vilka åtgärder som är verksamma mot denna företeelse och tillkännager detta för regeringen 2017/18:JuU1 s. 94 f.). (Brå) publicerade i en studie om otillåten påverkan mot myndighetspersoner. Studien baserades på en enkätundersökning riktad till samtliga tjänstemän vid ett antal myndigheter, inklusive . publicera en fördjupad kortanalys av resultaten avseende anställda vid Brå har även undersökt utsatthet för hot och våld bland poliser inom ramen för en utvärdering av kroppsburna kameror. propositionen Ett stärkt straffrättsligt skydd för blåljusverksamhet och myndighetsutövning (prop. 2018/19:155). I propositionen föreslår rege- ringen att ett nytt gradindelat brott införs i , sabotage mot Lagändringarna träder i kraft . brottet införs innebär att statistik över anmälda, handlagda och uppklarade brott samt lagförda personer kommer att finnas tillgänglig från och med redovisade ett regeringsuppdrag om att intensifiera det systematiska arbetsmiljöarbetet avseende bland annat hot och våld. har även avsatt extra –2020 för att möjliggöra en ambitionshöjning inom en rad områden som har bäring på medarbetarnas arbetsmiljö, särskilt inom området hot och våld där ett tjugotal uppdrag pågår. är inte slutbehandlad. Punkt 65 om ökad kompetens i arbetet mot människohandel med barn*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör vidta ytterligare åtgärder för att öka rättsväsendets kompetens i arbetet mot människohandel med barn (bet. 2017/18:JuU1 s. 107 f.). Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att öka kompetensen i arbetet mot människohandel med barn. Regeringen har tagit fram en handlingsplan till skydd för barn mot människohandel, exploatering och Handlingsplanen gäller –2018 och innehåller 23 åtgärder för att förebygga, skydda och stödja barn samt skapa förutsättningar för att effektivt lagföra gärningsmän. bidra till att ständigt utveckla kunskapen och kompetensen inom området. För att stärka det straffrättsliga skyddet mot bl.a. människohandel har regeringen beslutat propositionen Det straffrättsliga skyddet mot människohandel och människoexploatering (prop. 2017/18:123). ringarna trädde i kraft . Lagändringarna innebär bl.a. att barn får ett särskilt starkt skydd mot människohandel. människohandel mot en person som är gäller numera även vid oaktsamhet i fråga om offrets ålder. I det följande redovisas åtgärder som vidtagits för att höja kompetensen inom rättsväsendet i arbetet som rör människohandel med barn. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att identifiera och redogöra för vilka åtgärder som myndigheten vidtar för att stärka förmågan att bekämpa människohandel i hela landet. Uppdraget och redovisningen skulle inkludera åtgärder som rör utveckling av såväl det operativa arbetet som kompetenshöjande insatser. I slutredovisningen av uppdraget , framgick att har identifierat framgångsrika arbetssätt och arbetar för at utveckla och sprida metoderna. För att ytterligare stärka förmågan att bekämpa människo- handel har tagit fram en plan mot människohandel. fortsätter att utveckla pågående utvecklingsinsatser och kompetenshöjande insatser har genomförts bl.a. för de regionala män- niskohandelsgrupperna och för gränspolisen.