prop · H80372 · 2020-12-18 00:00:00 — Efter remiss har yttrande lämnats av , Datainspektionen, , , , , , , , , Hovrätten för Nedre , , , IT & Telecomföretagen, Justitiekanslern, tingsrätt, Nationellt forensiskt centrum, Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, , , ombudsmän (), , , (), , Svenska avdelningen av , , , , Svenska , () och . Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att yttra sig: , , för Mänskliga Rättigheter och Tele 2. Sammanfattning av betänkandet konvention om it-relaterad brottslighet (SOU 2013:39) i nu aktuella delar 2020/21:72 Bilaga 5 – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Utredningen har haft i uppdrag att analysera behovet av och lämna förslag till de författningsändringar som krävs för att ska kunna tillträda konvention om it-relaterad brottslighet och dess tilläggsprotokoll. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Behovet av lagändringar mot bakgrund av konventionen och tilläggsprotokollet konvention om it-relaterad brottslighet har tre huvudsyften. Det första är att åstadkomma en tillnärmning av ländernas nationella straffrätt beträffande vissa gärningar. Det andra är att säkerställa att det finns nationella processrättsliga bestämmelser som tillgodoser behoven av att utreda och lagföra de brott som behandlas i konventionen och andra brott som begås med hjälp av datorer samt att kunna ta till vara bevisning i elektronisk form. Det tredje är att lägga grunden för ett snabbt och effektivt internationellt samarbete vid bekämpningen av it-relaterade brott. Konventionen öppnades för undertecknande och trädde i kraft . har 51 stater undertecknat konventionen och 39 stater ratificerat den. Majoriteten av EU:s medlemsstater har ratificerat konventionen liksom de övriga nordiska länderna. undertecknade konventionen som den upprättades, men har ännu inte ratificerat den. Under arbetet med konventionen fanns det några frågor som inte hann slutbehandlas. Dessa har tagits upp i ett tilläggsprotokoll till konventionen. Tilläggsprotokollet behandlar kriminalisering av gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur begångna med hjälp av datorsystem. Tilläggsprotokollet öppnades för undertecknande och trädde i kraft . har 37 stater undertecknat tilläggsprotokollet och 20 stater ratificerat det. undertecknade tilläggsprotokollet som det upprättades, men har ännu inte ratificerat det. Vår bedömning är att svensk rätt redan uppfyller såväl konventionens som tilläggsprotokollets krav på straffrättsliga bestämmelser, under förutsättning att dels förslagen i regeringens proposition 2012/13:74 Förfalsknings- och sanningsbrotten antas av , dels utnyttjar den möjlighet som finns i tilläggsprotokollet att kräva vissa ytterligare rekvisit för straffansvar när det gäller förnekande, grovt 2020/21:72 Bilaga 5 förringande, gillande eller rättfärdigande av folkmord eller brott mot mänskligheten. Vad avser konventionens processrättsliga bestämmelser, till vilka tilläggsprotokollet hänvisar, gör vi bedömningen att lagstiftningsåtgärder krävs för att svensk rätt ska leva upp till konventionens krav i artikel 16 och 17. Artiklarna gäller skyndsamt säkrande av lagrade datorbehandlingsbara uppgifter och skyndsamt säkrande och partiellt röjande av trafikuppgifter. Vi bedömer också att det finns skäl att överväga att införa en sådan möjlighet till föreläggande att lämna information inom ramen för en husrannsakan som avses i konventionens artikel 19.4, även om svensk rätt formellt sett redan kan anses uppfylla de krav som ställs. I övrigt anser vi att svensk rätt redan uppfyller de krav som ställs med hänsyn till att vissa möjligheter till förbehåll finns. När det gäller konventionens bestämmelser om internationellt samarbete, till vilka tilläggsprotokollet på samma sätt som när det gäller de processrättsliga bestämmelserna hänvisar, anser vi att lagstiftningsåtgärder krävs för att svensk rätt ska leva upp till konventionens krav i artiklarna 29 och 30, vilka avser rättslig hjälp med skyndsamt säkrande av lagrade datorbehandlingsbara uppgifter och skyndsamt röjande av vissa trafikuppgifter (motsvarigheterna till artiklarna 16 och 17 på området för rättslig hjälp). I övrigt bedömer vi att svensk rätt redan uppfyller de krav som ställs. Genomförandet av konventionen och tilläggsprotokollet i svensk rätt Artikel 16 i konventionen innebär att det ska vara möjligt att skyndsamt säkra särskilt angivna lagrade datorbehandlingsbara uppgifter. Ett säkrande innebär att uppgifterna ska bevaras på ett betryggande sätt. Med uppgifter avses vilken typ av uppgifter som helst, dvs. såväl trafik-, innehållssom abonnentuppgifter. Den grundläggande tanken bakom artikeln är att säkrandet ska göras på ett mindre ingripande sätt än genom exempelvis husrannsakan och beslag. Säkrandet är vidare tänkt att kunna ske såväl hos fysiska som juridiska personer, inklusive tjänsteleverantörer. Det ska kunna tillämpas såväl på de brott som straffbeläggs i enlighet med konventionen och på andra brott som begåtts med hjälp av ett datorsystem som generellt på insamling av bevis i elektronisk form om ett brott. För att uppfylla kraven i artikeln föreslår vi att det i införs en möjlighet att förelägga någon att bevara elektroniska uppgifter. Den som i elektronisk form innehar en viss lagrad uppgift som skäligen kan antas ha betydelse för utredningen om ett brott ska således kunna föreläggas att bevara uppgiften. I föreläggandet ska anges uppgiften ska bevaras. Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får inte överstiga . Om det finns särskilda skäl ska tiden för bevarande få förlängas med . Om det är möjligt ska föreläggandet ges skriftligt. I annat fall ska den som föreläggandet riktas mot få ett skriftligt bevis om beslutet. Meddelande om åtgärden får inte obehörigen föras vidare. Föreläggandet ska innehålla en underrättelse om detta. Enligt vårt förslag ska ett bevarandeföreläggande inte få riktas mot den som skäligen kan misstänkas för brottet eller mot närstående till den misstänkte. Beslut om bevarandeföreläggande ska få meddelas av under- sökningsledaren eller åklagaren. Den som ålagts ett bevarandeföreläggande ska få begära rättens prövning av det. För rättens prövning ska i tillämpliga delar gälla vad som gäller för prövning av beslag. Om ett bevarandeföreläggande riktas mot en sådan leverantör som är skyldig att lagra trafikuppgifter enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation föreslår vi att samma regler som gäller i fråga om åtgärder för att skydda uppgifter som ska lagras, ska gälla även för uppgift som omfattas av föreläggandet. Vidare ska motsvarande regler om rätt till ersättning för kostnader och om anpassning för utlämnande av uppgifter som gäller för lagring av trafikuppgifter gälla för uppgifter som ska bevaras. Den som inte följer ett bevarandeföreläggande kan enligt vår mening i vissa situationer hållas straffrättsligt ansvarig enligt bestämmelsen om brytande av myndighets bud i 17 kap. 13 § . Straffansvar enligt 9 kap. 6 § kan utkrävas för den som utan tillstånd bryter mot skyldigheten att hemlighålla att säkringsåtgärder vidtagits. För att uppfylla kraven i konventionens artikel 29 föreslår vi att möjligheten att förelägga någon som i elektronisk form innehar en viss lagrad uppgift som skäligen kan antas ha betydelse för utredningen om ett brott att bevara uppgiften, räknas upp som en av de åtgärder som omfattas av rättslig hjälp enligt lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. Enligt artikel 17 ska ett sådant skyndsamt säkrande av trafikuppgifter som avses i artikel 16 kunna äga rum oavsett om en eller flera tjänsteleverantörer har varit inblandade vid överföringen av ett meddelande. I många fall är flera tjänsteleverantörer involverade då elektroniska uppgifter överförs. Det är därför inte säkert att det är tillräckligt att trafikuppgifter hos enbart en av tjänsteleverantörerna i överföringskedjan säkras. För att det ska vara möjligt att förelägga samtliga de tjänsteleverantörer som deltagit vid överföringen att bevara trafikuppgifter krävs först att dessa kan identifieras. För att säkrande ska kunna äga rum hos de tjänsteleverantörer som varit delaktiga vid överföringen föreskriver artikel 17 att det ska vara möjligt att skyndsamt få tillgång till de uppgifter som krävs för att tjänsteleverantörerna och den väg på vilken meddelandet överfördes ska kunna spåras. Även säkrandet enligt artikel 17 ska kunna tillämpas såväl på de brott som straffbeläggs i enlighet med konventionen och på andra brott som begåtts med hjälp av ett datorsystem som generellt på insamling av bevis i elektronisk form om ett brott. För att uppfylla kraven i artikel 17 föreslår vi att det i lagen om elektronisk kommunikation införs en skyldighet för leverantörer att till den myndighet som beslutat om ett bevarandeföreläggande lämna ut uppgift om vilka övriga leverantörer som har deltagit vid överföringen av det meddelande som omfattas av föreläggandet. Vi bedömer att det inte krävs några ytterligare lagstiftningsåtgärder än denna för att uppfylla kraven i konventionens artikel 30 på rättslig hjälp med skyndsamt röjande av vissa trafikuppgifter. Enligt konventionens artikel 19.4 ska det finnas en möjlighet i nationell rätt för behöriga myndigheter att förelägga en person som har kunskap om ett datorsystems funktion eller om de åtgärder som tillämpas för att skydda de datorbehandlingsbara uppgifter som finns i systemet, att i den mån det är skäligt lämna den information som är nödvändig för att möjliggöra 2020/21:72 Bilaga 5 2020/21:72 Bilaga 5 husrannsakan i it-miljö. Vi bedömer att de svenska reglerna om vittnesförhör inför rätta visserligen formellt sett får anses uppfylla de krav som ställs upp i artikeln, men att det ändå finns skäl att i svensk rätt införa en specifik möjlighet till föreläggande att lämna information i syfte att underlätta husrannsakan i it-miljö. Enligt brottsutredande myndigheter finns nämligen ett praktiskt behov av att införa en sådan möjlighet till föreläggande. Vi föreslår därför en ny bestämmelse i som innebär att den som kan antas känna till funktionerna i eller andra förutsättningar för åtkomst till ett visst datasystem och granskning av uppgifterna där får föreläggas att lämna de upplysningar som behövs för att ett beslut om husrannsakan ska kunna verkställas. Ett beslut om föreläggande får meddelas av undersökningsledaren eller åklagaren. Föreläggandet ska dokumenteras. Om någon skäligen kan misstänkas för brottet får enligt vårt förslag föreläggande inte riktas mot den misstänkte. Föreläggande får inte heller riktas mot den som, om åtal väcks, inte skulle vara skyldig att vittna i målet eller om sådan uppgift som de brottsutredande myndigheterna vill få tillgång till. Vägrar den förelagde att lämna upplysningar får på undersökningsledarens eller åklagarens begäran vittnesförhör med honom eller henne äga rum inför rätten. Om förhöret ska i tillämpliga delar gälla vad som föreskrivs om bevisupptagning utom huvudförhandling. En misstänkt får beredas tillfälle att närvara vid förhöret om det kan ske utan men för utredningen. I tilläggsprotokollets artikel 6.1 uppställs krav på kriminalisering av gärningar som innebär att någon uppsåtligen och orättmätigt med hjälp av ett datorsystem sprider eller på annat sätt för allmänheten tillgängliggör material som förnekar, grovt förringar, gillar eller rättfärdigar gärningar som enligt folkrätten eller vissa internationella domstolar utgör folkmord eller brott mot mänskligheten. Vi föreslår att utnyttjar den möjlighet som finns att förklara att krav uppställs på att förnekandet eller det grova förringandet görs med uppsåt att uppmuntra till hat, diskriminering eller våld mot en enskild person eller en grupp av personer på grund av ras, hudfärg, härstamning, nationellt eller etniskt ursprung liksom även trosbekännelse, eftersom svensk rätt då, genom främst bestämmelserna om hets mot folkgrupp och uppvigling, uppfyller artikelns krav på vad som ska vara straffbelagt. Artiklarna 20 och 21 i konventionen gäller insamling i realtid av trafikuppgifter respektive avlyssning av innehållsuppgifter. Vi föreslår att avger förbehåll av innehåll att åtgärderna i artikel 20 endast tillämpas på sådana brott avseende vilka hemlig övervakning av elektronisk kommunikation kan användas och att förbehåll avges av innehåll att åtgärderna i artiklarna 20 och 21 inte tillämpas på meddelanden som endast överförs i ett elektroniskt kommunikationsnät av mindre betydelse från allmän kommunikationssynpunkt. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Betänkandets lagförslag i nu aktuella delar Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att det i ska införas tre nya paragrafer, 27 kap. 16 och 16 a §§ samt 28 kap. 7 a §, av följande lydelse. 2020/21:72 Bilaga 6 Den som i elektronisk form innehar en viss lagrad uppgift som skäligen kan antas ha betydelse för utredningen om ett brott får föreläggas att bevara uppgiften. I föreläggandet ska anges uppgiften ska Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt och får inte överstiga . Om det finns särskilda skäl får tiden för bevarande förlängas med . Föreläggande får inte riktas mot den som skäligen kan misstänkas för brottet eller någon honom eller henne sådan närstående person som avses i 36 kap. 3 §. Föreläggande enligt 16 § beslutas av undersökningsledaren eller åklagaren. Om det är möjligt ska föreläggandet ges skriftligt. I annat fall ska den förelagde få ett skriftligt bevis om beslutet. Meddelande om åtgärden får inte obehörigen föras vidare. Föreläggandet ska innehålla en underrättelse om detta. Den som ålagts föreläggandet får begära rättens prövning av fö- För rättens prövning gäller i tillämpliga delar vad som sägs i 6 §. 2020/21:72 Bilaga 6 7 a § Undersökningsledaren eller åk- lagaren får förelägga den som kan antas känna till funktionerna i eller andra förutsättningar för åtkomst till ett visst datasystem och granskning av uppgifterna där att lämna de upplysningar som behövs för att ett beslut om Beslut om föreläggande ska dokumenteras. Om någon skäligen kan miss- tänkas för brottet får föreläggande inte riktas mot den misstänkte. Föreläggande får inte heller riktas mot den som, om åtal väcks, inte skulle vara skyldig att vittna i målet om omständighet som avses i första stycket. Vägrar den förelagde att lämna upplysningar får på undersökningsledarens eller åklagarens begäran vittnesförhör med honom eller henne äga rum inför rätten. Om förhöret gäller i tillämpliga delar vad som föreskrivs om En misstänkt får beredas tillfälle att närvara vid förhöret om det kan ske utan men för utredningen. Denna lag träder i kraft . – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Förslag till lag om ändring i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål dels att 1 kap. 2 §, 2 kap. 1, 2 och 4 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 4 kap. 24 c §, samt närmast före 4 kap. 24 c § en ny rubrik av följande lydelse. 2020/21:72 Bilaga 6 Rättslig hjälp enligt denna lag omfattar följande åtgärder: 1.förhör i samband med förundersökning i brottmål, 2.bevisupptagning vid domstol, 4.förhör genom videokonferens, 5.kvarstad, beslag samt husrannsakan och andra åtgärder som avses i 28 kap. , 6.föreläggande enligt 27 kap. 16 § , 7. hemlig avlyssning av elekt- ronisk kommunikation och hemlig övervakning av elektronisk kom- 8. tekniskt bistånd med hemlig avlyssning av elektronisk kommu- av elektronisk kommunikation, dande hemlig avlyssning av elekt- dande hemlig avlyssning av elekt- ronisk kommunikation och hemlig övervakning av elektronisk kom- 9. hemlig kameraövervakning, 10. hemlig rumsavlyssning, 11. hemlig rumsavlyssning, 12. överförande av frihetsberö- vade för förhör m.m., och vade för förhör m.m., och av en avliden person. Lagen hindrar inte att hjälp lämnas med annan åtgärd än sådan som anges i första stycket om det kan ske utan tvångsmedel eller annan 1 Senaste lydelse 2012:284. 2020/21:72 Bilaga 6 I fråga om överlämnande, utlämning och delgivning finns särskilda bestämmelser. Det finns också särskilda bestämmelser om rättslig hjälp i brottmål åt vissa internationella organ. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 1–6, 9, 10 och 12 2 § första stycket 1–7, 10, 11 och ska lämnas under de förutsättningar 13 ska lämnas under de förut- som gäller för en motsvarande sättningar som gäller för en mot- åtgärd under en svensk förunder- svarande åtgärd under en svensk sökning eller rättegång enligt rätte- gångsbalken eller annan lag eller författning och enligt de särskilda annan lag eller författning och bestämmelserna i denna lag. bestämmelserna i denna lag. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 7, 8 och 11 2 § första stycket 8, 9 och 12 lämnas enligt de särskilda bestäm- melserna i denna lag. bestämmelserna i denna lag. I 5 kap. 2 § finns bestämmelser om att den rättsliga hjälpen får förenas med villkor i vissa fall. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. Rättslig hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 1–4, 7 och 11 får 2 § första stycket 1–4, 6, 8 och 12 lämnas även om den gärning som får lämnas även om den gärning ansökan avser inte motsvarar ett som ansökan avser inte motsvarar brott enligt svensk lag. ett brott enligt svensk lag. hjälp som avses i 1 kap. 2 § första hjälp som avses i 1 kap. 2 § första stycket 5, 6, 8–10 och 12 får endast stycket 5, 7, 9–11 och 13 får en- lämnas om den gärning som dast lämnas om den gärning som ansökan avser motsvarar ett brott ansökan avser motsvarar ett brott enligt svensk lag (dubbel straff- enligt svensk lag (dubbel straff- barhet), om barhet), om inte annat följer av 4 kap. 20 § 4 kap. 20 § beträffande husrann- sakan och beslag. sakan och beslag. En ansökan om rättslig hjälp i enligt denna lag bör innehålla –uppgift om den utländska domstol eller myndighet som handlägger ärendet, –en beskrivning av det rättsliga förfarande som pågår, –uppgift om den aktuella gärningen med tid och plats för denna, samt de bestämmelser som är tillämpliga i den ansökande staten, 2Senaste lydelse 2007:982. 3Senaste lydelse 2007:982. 4Senaste lydelse 2011:906. – uppgift om vilken åtgärd som begärs och, i förekommande fall, i vilken Prop. egenskap en person ska höras, – namn på och adress till de personer som är aktuella i ärendet. I 4 kap. 8, 11, 14, 24 a, 25, 25 b, I 4 kap. 8, 11, 14, 24 a, 24 c, 25, 25 c, 26 a och 29 §§ finns särskilda 25 b, 25 c, 26 a och 29 §§ finns bestämmelser om vad en ansökan särskilda bestämmelser om vad en ytterligare ska innehålla vid vissa ansökan ytterligare ska innehålla slag av åtgärder. vid vissa slag av åtgärder. Om ärendet är brådskande eller om verkställighet önskas inom viss tidsfrist, ska detta anges och motiveras. En ansökan om rättslig hjälp ska göras skriftligen genom post, bud eller telefax. Den får även, efter överenskommelse i det enskilda fallet, översändas på annat sätt. Föreläggande enligt 27 kap. 16 § En ansökan om föreläggande enligt 27 kap. 16 § handläggs av åklagare. Av ansökan ska framgå sådana uppgifter som behövs för att åtgärden ska kunna genomföras. Åklagaren ska genast pröva om det finns förutsättningar för åtgärden. Om åtgärden beslutas ska denna gälla för en period om minst . Denna lag träder i kraft . Den som bedriver verksamhet som är anmälningspliktig enligt 2 kap. 1 § ska utplåna eller avidentifiera lagrade eller påannat sätt behandladetrafikuppgifter som avser användare som är fysiska personer eller som avser abonnenter, när uppgifterna inte längre behövs för att överföra ett elektroniskt meddelande. Det gäller dock inte om uppgifterna sparas för sådan behandling som anges i 6, 13, 16 a eller 16 c § eller om uppgifterna begärts bevarade enligt 27 kap. 16 § . 2020/21:72 Bilaga 6 Förslag till lag om ändring i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation dels att 6 kap. 5, 16 c, 16 d, 21 och 22 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. §, av följande lydelse. Den som bedriver verksamhet som är anmälningspliktig enligt 2 kap. 1 § ska utplåna eller avidentifiera lagrade eller på annat sätt behandlade trafikuppgifter som avser användare som är fysiska personer eller som avser abonnenter, när uppgifterna inte längre behövs för att överföra ett elektroniskt meddelande. Det gäller dock inte om uppgifterna sparas för sådan behandling som anges i 6, 13, 16 a eller 16 c §. 16 a § får behandlas endast för att 16 a § får behandlas endast för att lämnas ut enligt 22 § första stycket 2, 27 kap. stycket 2 eller 9, eller lagen (2012:278) om inhämt- ning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekäm- kommunikation i de brotts- Uppgifter som avses i 16 a § ska lagras räknat från den dag kommunikationen avslutades. Vid utgången av ska den lagringsskyldige genast utplåna dem, om annat inte följer av andra stycket. 1Senaste lydelse 2012:127. 2Senaste lydelse 2012:285. 3Senaste lydelse 2012:127. Om uppgifter som avses i första Om uppgifter som avses i första stycket begärts utlämnade före ut- gången av den föreskrivna lag- ringstiden men uppgifterna inte har hunnit lämnas ut, ska den lag- balken före utgången av den ringsskyldige lagra uppgifterna till dess så har skett och därefter genast utplåna de lagrade uppgifterna. lämnas ut eller tiden för bevarande inte har löpt ut, ska uppgifterna till dess så har skett och därefter genast utplåna de Om någon som bedriver verk- samhet som är anmälningspliktig enligt 2 kap. 1 § förelagts att be- vara viss lagrad uppgift enligt gäller vad som sägs i 3 a § om åtgärder för att skydda uppgifter som ska lagras enligt 16 a § även för uppgift som ska bevaras enligt gäller vad som sägs i 16 e § om rätt till ersättning för även för uppgift som ska bevaras Tystnadsplikt enligt 20 § första stycket gäller även för uppgift som hänför sig till 1.åtgärden att kvarhålla försändelser enligt 27 kap. 9 § , 2.angelägenhet som avser användning av hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation eller hemlig övervakning av elektronisk kommunikation enligt 27 kap. 18 eller 19 § eller tekniskt bistånd med hemlig avlyssning av elektronisk kommunikation eller med hemlig övervakning av elektronisk kommunikation enligt 4 kap. 25 b § lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål, 3.angelägenhet som avser inhämtning av signaler i elektronisk form enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet, 4Senaste lydelse 2012:285. 2020/21:72 Bilaga 6 2020/21:72 Bilaga 6 4. inhämtning av uppgifter enligt lagen (2012:278) lagen (2012:278) av uppgifter om elektronisk kom- munikation i de brottsbekämpande 5. begäran om 5. begäran om utlämnande av uppgift om abonnemang enligt 22 § första stycket 2. 22 § första stycket 2, 6. föreläggande att bevara upp- gifter enligt 27 kap. 16 § rätte- 7. begäran om utlämnande av 22 § första stycket 9. Den som tillhandahåller ett elektroniskt kommunikationsnät eller en elektronisk kommunikationstjänst och därvid har fått del av eller tillgång till uppgift som avses i 20 § första stycket ska på begäran lämna 1.uppgift som avses i 20 § första stycket 1 till en myndighet som i ett särskilt fall behöver en sådan uppgift för delgivning enligt delgivningslagen (2010:1932), om myndigheten finner att det kan antas att den som söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl, 2.uppgift som avses i 20 § första stycket 1 och som gäller misstanke om brott till åklagarmyndighet, polismyndighet eller någon annan myndighet som ska ingripa mot brottet,