prop · H703198 · 2020-09-01 00:00:00 — de förutsättningar som anges i den paragrafen fatta ett beslut om att lämna ut beslagsföremålet till målsäganden. Beslutet kan sedan sändas över till den verkställande myndigheten med stöd av artikel 29 i EU-förordningen. En sådan situation skulle kunna uppstå om åklagaren, när någon måls- ägande inte varit känd, fattat ett beslut om beslag i syfte att förverka egen- dom och det senare visar sig finnas en målsägande som gör anspråk på Att den som drabbats av beslaget kan begära rättens prövning av ett beslut om utlämnande enligt 27 kap. 4 a § framgår av hänvisningen till 27 kap. 6 § andra stycket. Även bestämmelserna om hävande av beslag i 27 kap. 8 § första, andra och fjärde styckena är tillämpliga. Av dessa bestämmelser följer bl.a. att beslaget eller penningbeslaget ska hävas om det inte längre finns skäl för Så skulle kunna vara fallet om erkännandet av ett beslut om frys- Prop. 2019/20:198 ning i den andra medlemsstaten har undanröjts efter ett överklagande. Hänvisningarna till 27 kap. 11 och 13 §§ innebär bl.a. att underrättelse om beslaget ska ske och att beslaget ska protokollföras. Skyldigheten att föra protokoll över beslaget innebär att åklagaren, utifrån den redogörelse som den verkställande myndigheten har lämnat, ska beskriva det beslagtagna godset i protokollet. I samband med att brottmålet avgörs ska rätten, enligt andra stycket, ta ställning till om beslaget eller penningbeslaget ska bestå. 7 § När brottmålet avgörs får rätten, på yrkande av åklagaren, i domen förordna att ett beslut om beslag enligt 2 eller 3 § eller ett beslut om kvarstad till säkerhet för beslut om förverkande ska gälla efter det att domen har fått laga kraft, dock längst till dess att beslutet om förverkande har verkställts i den verkställande staten. I paragrafen införs en möjlighet för rätten att förordna att ett beslut om beslag, penningbeslag eller kvarstad i brottmål ska gälla efter det att en dom har fått laga kraft. Övervägandena finns i avsnitt 7.3. Ett beslut om att förlänga giltigheten av ett beslut om beslag, penning- beslag eller kvarstad förutsätter ett yrkande från åklagaren. Rätten får således inte på eget initiativ besluta att tvångsåtgärden ska bestå efter laga kraft. Den tid under vilken beslutet om beslag, penningbeslag eller kvarstad i brottmål ska bestå ska, med beaktande av generella krav på proportionalitet, bestämmas utifrån omständigheterna i det enskilda fallet. Den yttersta gränsen för beslutets varaktighet är när det svenska beslutet om förverkande har verkställts i den verkställande staten. När är utfärdande stat av beslut om förverkande 1 § är utfärdande myndighet när ett svenskt beslut om förverkande sänds över till en annan medlemsstat enligt EU-förordningen. I paragrafen anvisas den utfärdande myndigheten i avseende be- slut om förverkande. Övervägandena finns i avsnitt 6.6.2. Genom paragrafen utses att vara utfärdande myndighet enligt artikel 2.8 b i EU-förordningen när ett svenskt beslut om förverkande sänds över till en annan medlemsstat för erkännande och verk- ställighet där. Förutom att utfärda intyget om förverkande och översända det till den andra medlemsstaten (artikel 14), ska den utfärdande myn- digheten bl.a. samråda med den verkställande myndigheten i olika frågor (se t.ex. artiklarna 19.2 och 25) samt ta emot och lämna underrättelser från och till den myndigheten (se t.ex. artiklarna 16.3, 20.4 och 22.1). Verkställighet genom alternativa åtgärder 2 § får inte lämna samtycke till att ett beslut om förverkande som har sänts över till en annan medlemsstat verkställs genom alternativa åtgärder enligt artikel 23.3 i EU-förordningen. 2019/20:198 Av paragrafen följer att inte får samtycka till att det svenska beslutet om förverkande verkställs genom någon annan åtgärd än den som anges i beslutet (artikel 23.3 i EU-förordningen). Att sådant samtycke inte lämnas anges lämpligen i det intyg om förverkande som sänds över till den andra medlemsstaten (Bilaga II till EU-förordningen, avsnitt I). Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Erkännande och verkställighet i av ett utländskt beslut om frysning 1 § Ett intyg om frysning som sänds över till i enlighet med artikel 4.1 i EU-förordningen ska åtföljas av det beslut om frysning som intyget avser. Intyget ska vara skrivet på eller översatt till svenska eller engelska. Av paragrafen följer att den utfärdande myndigheten tillsammans med intyget om frysning ska översända även beslutet om frysning. Vidare följer att intyget ska vara skrivet på eller översatt till svenska eller engelska för att accepteras i . Beslutet om frysning behöver däremot inte vara skrivet på eller översatt till något av dessa språk. Vid brister i dessa av- seenden kan vägransgrunden i artikel 8.1 c i EU-förordningen aktualiseras. Enligt artikel 8.2 ska dock den verkställande myndigheten, innan ett beslut att vägra erkännande och verkställighet meddelas, samråda med den ut- färdande myndigheten och, om det är lämpligt, anmoda den att till- handahålla alla nödvändiga uppgifter. Övervägandena finns i avsnitt 9.2. 2 § Åklagare är verkställande myndighet när ett utländskt beslut om frysning sänds över till enligt EU-förordningen. I paragrafen anvisas den verkställande myndigheten avseende beslut om frysning. Övervägandena finns i avsnitt 6.6.1. Genom paragrafen utses åklagare att vara verkställande myndighet när ett utländskt beslut om frysning sänds över till för erkännande och verkställighet här. Den verkställande myndigheten är behörig myndighet att erkänna beslutet om frysning och att säkerställa att det verkställs i enlighet med EU-förordningen och de förfaranden som enligt nationell rätt är tillämpliga på frysning av egendom (artikel 2.9). Myndigheten ska där- utöver bl.a. samråda med den utfärdande myndigheten i olika frågor (se t.ex. artiklarna 8.2, 9.5 och 25) samt ta emot och lämna underrättelser av olika slag (se t.ex. artiklarna 8.3, 9.4 och 12.1). Beslut om erkännande och verkställighet 3 § Ett beslut om erkännande och verkställighet enligt artikel 7.1 i EU- förordningen ska innehålla uppgift om det belopp eller den egendom som verkställigheten ska avse och om huruvida beslutet om frysning ska verkställas som ett beslut om beslag, penningbeslag eller kvarstad i brottmål. Av beslutet om erkännande och verkställighet ska det i förekommande fall även framgå om uppskov med verkställigheten har beslutats enligt artikel 10.1 i EU- förordningen. Paragrafen innehåller kompletterande bestämmelser om vad ett beslut om Prop. 2019/20:198 erkännande och verkställighet ska innehålla. Övervägandena finns i av- Ett beslut om frysning som har sänts över till enligt artikel 4 i EU-förordningen ska erkännas och verkställas här såvida inte någon av vägransgrunderna i artikel 8.1 eller grunderna för uppskov i artikel 10.1 är tillämplig. Åklagarens beslut att erkänna och verkställa beslutet om frysning benämns i förordningen som ett beslut om erkännande och verkställighet (se t.ex. artiklarna 9.1, 9.4 och 33.1). Av första stycket följer att åklagaren i beslutet om erkännande och verk- ställighet ska ange det belopp eller den egendom som verkställigheten ska avse och om beslutet om frysning ska verkställas som ett beslut om beslag, penningbeslag eller kvarstad i brottmål. Den åtgärd ska väljas som bäst kan antas leda till att det utländska beslutet verkställs på ett ändamålsenligt sätt i . Paragrafen hindrar inte att åklagaren, om det skulle krävas, anger att beslutet om frysning ska verkställas t.ex. delvis som ett beslag och delvis som ett beslut om kvarstad i brottmål. När det utländska beslutet ska verkställas som ett beslag blir bestäm- melserna i 27 kap. 10–13 §§ tillämpliga. Det innebär t.ex. att föremålet som regel ska tas i förvar. Enligt 5 § första stycket i detta kapitel får vissa typer av tvångsmedel användas, om det krävs för att verkställigheten ska kunna genomföras. I 8 § regleras åklagarens möjlig- het att under verkställigheten anlita biträde av bl.a. Ska beslutet verkställas som ett penningbeslag blir, förutom angivna bestämmelser i , även reglerna i 9 § andra stycket lagen om straff för finansiering av särskilt allvarlig brottslighet i vissa fall eller 13 § andra stycket lagen om straff för penningtvättsbrott tillämpliga. Om verkställighet i stället ska ske med tillämpning av bestämmelserna om kvarstad ska utsökningsbalkens regler om verkställighet av ett kvar- stadsbeslut i brottmål tillämpas, vilket bl.a. innebär att det är Kronofogde- myndigheten som verkställer beslutet (se 26 kap. 8 § och 16 kap. 13–15 §§ utsökningsbalken med hänvisningar). Vidare blir bes- tämmelserna i utsökningsbalken om överklagande av Kronofogdemyndig- hetens verkställighetsåtgärder tillämpliga. Enligt 6 § i detta kapitel får åklagaren besluta att egendom ska tas i förvar till dess att beslutet om frysning har verkställts. Verkställighetens varaktighet och möjligheterna att avbryta eller ställa in densamma regleras i EU-förordningen (se t.ex. artiklarna 8.4, 12 och 27). Beslut om beslag, penningbeslag eller kvarstad i brottmål gäller omedel- bart. Eftersom det utländska beslutet om frysning ska verkställas som ett motsvarande svenskt beslut innebär det att verkställigheten kan påbörjas så snart ett beslut om erkännande och verkställighet har meddelats enligt artikel 7.1 i EU-förordningen. Om ett beslut om uppskov med verkställig- heten enligt artikel 10 meddelas i samband med beslutet om erkännande och verkställighet ska det, enligt andra stycket, anges i beslutet. 4 § Åklagarens beslut i fråga om erkännande och verkställighet, om avbrytande av verkställigheten enligt artikel 8.4 i EU-förordningen och om återställande av 2019/20:198 fryst egendom till ett brottsoffer ska innehålla skälen för beslutet. Detsamma gäller åklagarens beslut att skjuta upp, ställa in eller i andra fall avbryta verkställigheten. Paragrafen innehåller regler om åklagarens skyldighet att motivera vissa beslut. Övervägandena finns i avsnitt 9.3. När åklagaren fattar beslut i fråga om erkännande och verkställighet, avbrytande av verkställigheten enligt artikel 8.4 i EU-förordningen och återställande av fryst egendom till ett brottsoffer enligt artikel 29.2 ska skälen för beslutet anges. Det innebär att såväl ett beslut om att det utländska beslutet om frysning ska erkännas och verkställas här som ett beslut att vägra erkännande och verkställighet ska motiveras. Motsvarande gäller för samtliga beslut i vilka åklagaren har prövat frågan om att avbryta verkställigheten enligt artikel 8.4 eller återställa fryst egendom till ett brottsoffer enligt artikel 29.2. Även ett beslut att skjuta upp, ställa in eller avbryta verkställigheten enligt artiklarna 10.1, 12, 13.3 eller 27.3 ska motiveras. 5 § När ett beslut om frysning ska verkställas som ett beslut om beslag får husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning göras med tillämpning av reglerna i 28 kap. . Om beslutet om frysning avser en försändelse som väntas komma in till ett befordringsföretag, får åklagaren begära att rätten beslutar om att försändelsen, när den kommer in, ska hållas kvar till dess att verkställighet har skett. Bestämmelserna i 27 kap. 9 § andra stycket och tredje stycket första meningen ska då tillämpas. Behörig domstol är den tingsrätt inom vars domkrets åtgärden ska vidtas. Om det kan befaras att det skulle medföra en fördröjning av väsentlig betydelse för utredningen i den utfärdande staten att inhämta rättens beslut enligt andra stycket, får ett sådant beslut meddelas av åklagaren. Bestämmelserna i 27 kap. 9 a § första stycket andra meningen samt andra och tredje styckena rätte- gångsbalken ska då tillämpas. I paragrafen regleras möjligheten att använda vissa tvångsmedel när ett beslut om frysning ska verkställas som ett beslut om beslag. vägandena finns i avsnitt 9.4.2. Enligt första stycket får husrannsakan, kroppsvisitation eller kropps- besiktning användas under de förutsättningar som ställs upp för respektive åtgärd i 28 kap. . Det betyder bl.a. att skälen för åtgärden måste uppväga det intrång eller men i övrigt som den kan innebära. om dubbel straffbarhet finns i 7 § i detta kapitel. Om beslutet om frysning avser en försändelse som väntas komma in till ett befordringsföretag får åklagaren enligt andra stycket begära att rätten beslutar att försändelsen, när den kommer in till ett sådant företag, ska hållas kvar till dess att verkställighet har skett. Hänvisningen till 27 kap. 9 § andra stycket och tredje stycket första meningen innebär bl.a. att ett sådant beslut ska avse . pröva åklagarens begäran är den tingsrätt inom vars domkrets kvar- hållandet ska ske. Enligt tredje stycket får åklagaren i vissa fall fatta ett intermistiskt beslut om kvarhållande av en sådan försändelse som avses i andra stycket. att åklagaren ska få fatta ett sådant beslut krävs att ändamålet med åtgärden skulle riskera att gå förlorad om rättens tillstånd behövde inväntas. Hän- visningen till vissa bestämmelser i 27 kap. 9 a § innebär bl.a. att åklagaren utan dröjsmål ska anmäla ett sådant beslut till rätten, vilken i sin tur skyndsamt ska pröva ärendet och att åklagaren ska anmäla åtgärden till om ett förordnande om att hålla kvar en försändelse har upphört att gälla innan rätten prövat ärendet. 6 § När ett beslut om frysning ska verkställas som ett beslut om kvarstad i brottmål får åklagaren, under de förutsättningar som anges i 26 kap. 3 § tredje stycket , ta egendom i förvar till dess beslutet om frysning har verkställts. Husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning får då göras enligt reglerna i 28 kap. samma balk. Om egendom tas i förvar ska 26 kap. 3 a och 3 b §§ tillämpas. I paragrafen regleras åklagarens möjlighet att ta egendom i förvar när ett beslut om frysning ska verkställas som ett beslut om kvarstad i brottmål. Övervägandena finns i avsnitt 9.4.3. Bestämmelsen tar främst sikte på de fall när inte har möjlighet att verkställa beslutet om frysning, och det finns en risk att egendomen hinner försvinna innan verkställighet sker. Det är då, enligt första stycket, möjligt för åklagaren att ta egendomen i förvar i avvaktan på att ska verkställa beslutet om frys- ning. En förutsättning är dock att åtgärden är proportionerlig (26 kap. 3 § tredje stycket ). Av 8 § i detta kapitel följer att åklagaren kan anlita biträde av bl.a. i ett sådant fall. Vid verkställ- igheten har åklagaren, eller den myndighet som denne anlitar biträde av, möjlighet att använda tvångsåtgärderna husrannsakan, kroppsvisitation eller kroppsbesiktning, om de förutsättningar som gäller för respektive åt- gärd enligt 28 kap. är uppfyllda. Regler om dubbel straff- barhet finns i 7 § i detta kapitel. Hänvisningen till 26 kap. 3 a § i andra stycket innebär bl.a. att ett föremål som har tagits i förvar under vissa förutsättningar kan lämnas kvar i innehavarens besittning, att en gäldenär – i de fall beslutet avser en fordran eller någon annan rättighet – ska meddelas ett förbud att fullgöra sin förpliktelse till någon annan än och att den som äger egendom som tagits i förvar inte får överlåta egendomen. Av hänvisningen till 26 kap. 3 b § i samma balk följer bl.a. att det ska föras protokoll över förvaret och att den vars egendom tas i förvar ska under- rättas om åtgärden, om han eller hon inte var närvarande vid den. 7 § De åtgärder som anges i 5 och 6 §§ får vidtas även om den gärning som beslutet om frysning avser inte motsvarar ett brott enligt svensk lag, om det för gärningen kan dömas till fängelse i den utfärdande staten. I paragrafen regleras möjligheten att vid verkställigheten av ett beslut om frysning använda de tvångsåtgärder som anges i 5 och 6 §§ trots att det inte föreligger dubbel straffbarhet. Övervägandena finns i avsnitt 9.4.2 och 9.4.3. Av 1 kap. 3 § och artikel 8.1 d och e i EU-förordningen följer att er- kännande och verkställighet av ett beslut om frysning i vissa fall får vägras om den gärning som beslutet avser inte motsvarar ett brott enligt svensk lag. Ett beslut om frysning kan dock komma att erkännas trots att det inte 2019/20:198 föreligger dubbel straffbarhet. Det kan ske t.ex. när åklagaren anser att vägransgrunden i artikel 8.1 d inte bör tillämpas eller när det är fråga om ett sådant brott som räknas upp i artikel 3.1 (s.k. listbrott). Genom före- varande paragraf ges åklagaren, eller den myndighet som denne anlitar biträde av, möjlighet att använda de tvångsåtgärder som anges i 5 och 6 §§ när ett beslut om frysning har erkänts trots att det inte föreligger dubbel straffbarhet. En förutsättning för detta är dock att det för gärningen kan dömas till fängelse i den utfärdande staten. 8 § Åklagaren får anlita biträde av , Säkerhetspolisen, Tull- verket eller när ett beslut om frysning ska verkställas som ett beslut om beslag eller penningbeslag och när egendom ska tas i förvar enligt 6 §. Paragrafen reglerar åklagarens möjlighet att anlita biträde av andra myndigheter vid verkställigheten av ett beslut om frysning. Övervägan- dena finns i avsnitt 9.4.4. Att anlita biträde av , , eller vid verkställigheten av ett beslut om frysning kan t.ex. bli aktuellt när en husrannsakan behöver göras för att verkställa ett beslut om frysning enligt bestämmelserna om beslag eller när egendom behöver tas i förvar i avvaktan på att ska verkställa ett beslut om frysning enligt bestämmelserna om kvarstad. Avbruten eller inställd verkställighet 9 § Om verkställigheten av ett beslut om frysning avbryts eller ställs in med stöd av artikel 8.4, 12.2, 13.3 eller 27.3 i EU-förordningen, ska beslutet om erkännande och verkställighet upphöra att gälla. Samma förfarande ska då tillämpas som när motsvarande åtgärd har hävts under en svensk förundersökning eller rättegång i brottmål. Första stycket gäller även när verkställigheten avbryts med stöd av artikel 12.1 i EU-förordningen därför att beslutet om frysning är verkställbart eller erkännande och verkställighet av ett beslut om förverkande vägras. I paragrafen regleras följderna av ett beslut att avbryta eller ställa in verk- ställigheten av ett beslut om frysning. Övervägandena finns i avsnitt 9.5. Iartiklarna 8.4, 12.2, 13.3 och 27.3 i EU-förordningen finns bestämmel- ser om när den verkställande myndigheten kan avbryta eller ställa in verk- ställigheten av ett beslut om frysning. Av första stycket följer att när så sker, ska beslutet om erkännande och verkställighet upphöra att gälla. Hänvisningen till det förfarande som tillämpas när motsvarande åtgärd hävts i en svensk förundersökning eller rättegång i brottmål innebär att verkställighetsåtgärder som har vidtagits ska återgå och att bl.a. reglerna i 27 kap. 8 a och 8 b §§ (när frysningsbeslutet har verk- ställts som ett beslut om beslag) samt 3 kap. 22 § utsökningsbalken (när beslutet har verkställts som ett beslut om kvarstad i brottmål) ska tilläm- pas. En fråga om att avbryta verkställigheten enligt artikel 8.4 kan uppstå antingen på åklagarens eget initiativ därför att han eller hon får vetskap om nya omständigheter eller på begäran av den som drabbats av åtgärden. Även i artikel 12.1 finns vissa regler om verkställighetens upphörande. Enligt andra stycket ska beslutet om erkännande och verkställighet upp- höra att gälla också i de fall verkställigheten avbryts med stöd av arti- kel 12.1 på grund av att erkännande och verkställighet av ett beslut om Prop. 2019/20:198 förverkande avseende egendomen i fråga har vägrats eller att den utfärd- ande myndigheten lämnat information om att beslutet är verk- ställbart. Samma förfarande ska därefter tillämpas som när motsvarande åtgärd har hävts i en svensk förundersökning eller rättegång i brottmål, se ovan. Återställande av fryst egendom enligt artikel 29 i EU-förordningen 10 § Om åklagaren beslutar att återställa fryst egendom till ett brottsoffer enligt artikel 29.2 i EU-förordningen, ska en underrättelse om beslutet genast sändas till den som verkställigheten av beslutet om frysning har skett hos. Egendomen får återställas först efter det att underrättelsen har översänts. Om den som verkställigheten av beslutet om frysning har skett hos medger det, får dock egendomen återställas . Detsamma gäller om domstol fastställer åklagarens beslut att återställa egendom enligt artikel 29.2 i EU- förordningen. I paragrafen regleras förfarandet vid återställande av egendom till ett brottsoffer enligt artikel 29 i EU-förordningen. Övervägandena finns i avsnitt 9.6. Om åklagaren vid sin prövning enligt artikel 29.2 har beslutat att fryst egendom ska återställas till brottsoffret, ska åklagaren, enligt första stycket, skicka en underrättelse om beslutet till den som verkställigheten av beslutet om frysning har skett hos. Av andra stycket följer att egendomen får återställas tidigast efter att en underrättelse enligt första stycket har skickats. På så sätt får den som verkställigheten har skett hos möjlighet att begära domstolspröv- ning av åklagarens beslut (se 11 § första stycket 3). Om den som verkstäl- ligheten har skett hos medger att egendomen återställs eller om en domstol fastställer åklagarens beslut, får dock återställande ske . 11 § När ett beslut om frysning har verkställts, får den som drabbats av åtgärden begära prövning i domstol av åklagarens beslut om 1.erkännande och verkställighet enligt artikel 7.1 i EU-förordningen, 2.att inte avbryta verkställigheten enligt artikel 8.4 i EU-förordningen, och 3.att återställa fryst egendom enligt artikel 29.2 i EU-förordningen. Begäran om en sådan prövning ska göras skriftligen hos åklagaren, som ska överlämna ärendet till rätten. Paragrafen reglerar vilka av åklagarens beslut enligt EU-förordningen som kan underställas domstolsprövning. Övervägandena finns i avsnitt 9.7. I första stycket räknas de beslut upp som den drabbade, när ett beslut om frysning har verkställts, får begära domstolsprövning av. Enligt första punkten får den drabbade begära att rätten prövar åklaga- rens beslut om erkännande och verkställighet enligt artikel 7.1. prövning ska rätten ta ställning till om det utifrån reglerna i EU- förordningen finns förutsättningar att erkänna och verkställa beslutet om Rätten får däremot inte pröva de materiella förutsättningarna för det utländska beslutet om frysning (se artikel 33.2 i EU-förordningen). Om det under verkställigheten framkommer nya omständigheter som gör att någon av vägransgrunderna i artikel 8.1 är tillämplig, får åklagaren 2019/20:198 med stöd av artikel 8.4 avbryta verkställigheten. Frågan om att på denna grund avbryta verkställigheten kan uppkomma antingen på åklagarens eget initiativ eller på begäran av den som drabbats av åtgärden. Av andra punkten följer en rätt för den drabbade att få en prövning i domstol även av åklagares beslut om att, efter en sådan begäran, inte avbryta verk- ställigheten. Verkställighetens varaktighet regleras i EU-förordningen (se bl.a. arti- kel 12). Om rätten fastställer åklagarens beslut om erkännande och verkställighet enligt artikel 7.1 eller om att inte avbryta verkställigheten enligt artikel 8.4, ska det således inte uppställas någon tidsfrist för hur länge verkställigheten ska bestå (jfr 3 kap. 17 § första stycket lagen [2005:500] om erkännande och verkställighet inom Europeiska unionen av frysningsbeslut och 27 kap. 7 § ). Rättens beslut kommer således att vara slutligt och innebära att domstolen skiljer ärendet ifrån sig. I 14 § finns bestämmelser om vad som händer om rätten upphäver beslutet om erkännande och verkställighet. Rätten att begära domstolsprövning av åklagarens beslut att återställa fryst egendom enligt artikel 29.2 i EU-förordningen följer av tredje punkten. Rätten ska vid en sådan prövning ta ställning till om förut- sättningarna i artikel 29.2 för återställande av fryst egendom är uppfyllda. Om rätten finner att det saknas förutsättningar att återställa den frysta egendomen ska verkställigheten fortsätta. Enligt andra stycket ska en begäran om domstolsprövning vara skriftlig och lämnas till åklagaren. Åklagaren ska därefter överlämna ärendet till rätten.