prop · H8036 · 2020-09-15 00:00:00 — Lagen gäller , och utlandsmyndigheternas behandling av personuppgifter i sin verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen (1 §). Inte heller den lagen gäller vid behandling av personuppgifter enligt lagen om Schengens informationssystem (5 § 1). 6Ändringar i SIS som rör fotografier och fingeravtryck 6.1Villkor för att lägga in fotografier och fingeravtryck i SIS II Regeringens bedömning: De ändrade lydelserna av artikel 22 i rådsbeslutet och artikel 22 i SIS II-förordningen om att fotografier och fingeravtryck endast får föras in i SIS II efter en särskild kvalitetskontroll kräver inte några författningsändringar. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna uttalar sig särskilt om Skälen för regeringens bedömning: I artikel 22 a i rådsbeslutet och artikel 22 a i SIS II-förordningen finns bestämmelser om kvalitetskontroll av fotografier och fingeravtryck. Enligt de nya bestämmelserna i artikel 22.1 i rådsbeslutet och artikel 22.1 i SIS II-förordningen får fotografier och fingeravtryck endast föras in efter en särskild kvalitetskontroll (artikel 77.6 i polisförordningen och artikel 63.7 i gränsförordningen). Syftet är att fastställa att vissa minimistandarder för uppgifternas kvalitet är uppfyllda. Kvalitetskontrollen ska fastställas i Prop. 2020/21:6 enlighet med ett visst förfarande. De ändrade lydelserna av artikel 22 i rådsbeslutet och artikel 22 i SIS II- förordningen i denna del motsvarar i stort den nuvarande regleringen. Några författningsåtgärder med anledning av detta behövs därför inte. 6.2Användning av fotografier och fingeravtryck för att bekräfta en persons identitet Regeringens förslag: Bestämmelsen i lagen om Schengens informationssystem om användning av fotografier och fingeravtryck för att fastställa någons identitet ska ändras så att fotografier och fingeravtryck som finns i SIS II inte enbart får användas för att fastställa någons identitet vid en träff i registret efter en sökning med hjälp av bokstäver, siffror, särskilda tecken eller skiljetecken. Regeringens bedömning: De ändrade lydelserna av artikel 22 i rådsbeslutet och artikel 22 i SIS II-förordningen om användningen av fotografier och fingeravtryck för att bekräfta identiteten på en person som har lokaliserats efter en alfanumerisk sökning i SIS II kräver i övrigt inte några författningsändringar. Promemorians bedömning överensstämmer delvis med regeringens förslag och bedömning. Enligt promemorian krävs inga författningsändringar. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna är positiva till bedömningen eller har inte några invändningar mot den. anser att bestämmelsen måste förstås som att medlemsstaterna ska möjliggöra säkrare identitetskontroller. Det finns därför anledning att genom nationell lagstiftning möjliggöra biometriupptagning i syfte att bekräfta en persons identitet i sådana situationer som omfattas av bestämmelsen. Enligt kan promemorian uppfattas som att biometriska uppgifter endast får användas i syfte att kontrollera en persons identitet efter en alfanumerisk träff. Det är viktigt att tydliggöra att kontroller även kan vidtas för att identifiera en person. Även Säkerhetspolisen anser att bättre kan nyttja de möjligheter som de nya SIS-förordningarna innebär när det gäller kontroll med fotografier och fingeravtryck. framhåller att en sökning med alfanumeriska data ofta ger en stor mängd träffar eftersom många t.ex. har samma eller snarlika namn och födelsedatum. Om fingeravtryck enbart får användas vid sökning i SIS efter en träff med alfanumerisk sökning får den stora träffbilden till följd att det blir omöjligt att med hjälp av SIS upptäcka dem som uppträder under falsk identitet. Detta påverkar både och andra medlemsstaters möjligheter att upptäcka missbruk och säkerställa rätt identitet. Skälen för regeringens förslag och bedömning: ska fotografier och fingeravtryck endast användas för att fastställa identiteten hos en person som påträffats vid en alfanumerisk sökning i SIS II (artikel 22 b i rådsbeslutet). Detta framgår av 10 § fjärde stycket lagen om Schengens informationssystem som genomför bestämmelsen. 2020/21:6 sådan föreskrift som krävs enligt 2 kap. 12 § brottsdatalagen för att biometriska uppgifter ska få behandlas. Motsvarande bestämmelse som i rådsbeslutet, men för tredjelandsmedborgare, finns i artikel 22 b i SIS II- förordningen. SIS II-förordningen gäller direkt i . Genom artikel 77.6 i polisförordningen och artikel 63.7 i gränsförordningen ändras de aktuella bestämmelserna i rådsbeslutet och SIS II-förordningen. Enligt de nya lydelserna ska fotografier och fingeravtrycksuppgifter användas för att bekräfta identiteten på en person som har lokaliserats efter en alfanumerisk sökning i SIS II om sådana uppgifter finns tillgängliga i en registrering i systemet. Som anges i avsnitt 5.1 avses med alfanumerisk sökning en sökning med hjälp av bokstäver, siffror, särskilda tecken eller skiljetecken. anser att den nya bestämmelsen måste förstås på så vis att det införs en skyldighet för medlemsstaterna att möjliggöra säkrare identitetskontroller. Som anförs i promemorian skulle bestämmelserna kunna uppfattas på så sätt att medlemsstaterna måste använda fotografier och fingeravtryck som finns i SIS II för att bekräfta identiteten på en person som lokaliserats genom en alfanumerisk sökning i systemet även i situationer då det inte råder något egentligt tvivel om en persons identitet. En sådan tolkning skulle dock kunna leda till att fingeravtryck, som utgör känsliga personuppgifter i dataskyddshänseende, behandlas även när det egentligen inte behövs. Regeringen instämmer i promemorians bedömning att en sådan tolkning skulle stå i strid med dataskyddsregelverket. Om identiteten kan bekräftas utan att använda fotografier och fingeravtryck ska sådana uppgifter inte heller användas. I promemorian anges att bestämmelserna däremot bör läsas på så vis att fotografier och fingeravtryck som huvudregel endast får användas i syfte att kontrollera en persons identitet efter en alfanumerisk träff, dvs. för att bekräfta en persons identitet. En sådan tolkning överensstämmer med hur regleringen ser ut i lagen om Schengens informationssystem. och invänder mot de slutsatser som görs i promemorian i denna del. Även Säkerhetspolisen anser att bättre kan nyttja de möjligheter som de nya bestämmelserna innebär när det gäller kontroll med fotografier och fingeravtryck. Ordalydelsen i de aktuella bestämmelserna har tidigare utgjort en användningsbegränsning. Den tas dock bort genom bestämmelsernas nya lydelser. Även regeringen bedömer därför att promemorians tolkning är alltför restriktiv. Bestämmelserna bör i stället läsas så att de innebär att fotografier och fingeravtryck alltid får användas för att bekräfta identiteten på en person som har lokaliserats efter en alfanumerisk sökning i SIS II om sådana uppgifter finns tillgängliga i systemet. Eftersom rådsbeslutet måste genomföras i svensk rätt bör bestämmelsen i 10 § fjärde stycket lagen om Schengens informationssystem ges en ny lydelse som speglar artikel 22.2 i rådsbeslutet. I övrigt saknas det behov av nationella anpassningar. Sökningar på fingeravtryck i SIS II Regeringens förslag: En utlänning ska vid en in- eller utresekontroll eller en inre utlänningskontroll vara skyldig att låta en polisman, en särskilt förordnad passkontrollant eller en tjänsteman vid , eller fotografera honom eller henne och ta hans eller hennes fingeravtryck för att genom en sökning i Schengens informationssystem identifiera utlänningen om identiteten inte kan fastställas på annat sätt. När en sådan kontroll har genomförts ska det fotografi och de fingeravtryck som tagits för kontrollen förstöras. Det ska i lagen om Schengens informationssystem införas en bestämmelse som anger att sökningar i SIS II med hjälp av fingeravtryck för att identifiera en person får göras i samtliga fall. Regeringens bedömning: De ändrade lydelserna av artikel 22 i rådsbeslutet och artikel 22 i SIS II-förordningen om sökningar i fingeravtrycksuppgifter kräver i övrigt inte några författningsändringar. huvudsakligen med regeringens. I promemorian föreslås att det ska införas en bestämmelse i lagen om Schengens informationssystem om att fotografier och fingeravtryck som tas vid en in- eller utresekontroll eller en inre utlänningskontroll ska få användas vid en kontroll i utan att en alfanumerisk sökning har lett till en träff i registret. promemorian föreslås inte någon bestämmelse i lagen om Schengens informationssystem om att det får göras sökningar i fingeravtryck för att identifiera en person i samtliga fall. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att invända mot förslaget framgår det inte av förslaget om det finns begränsningar när det gäller att ta fingeravtryck på barn. förslaget behöver kompletteras eftersom det inte fullt ut omhändertar polisförordningens krav när det gäller att söka i fingeravtryck. begränsande både vad gäller kretsen av personer och i samband med vilka typer av kontroller som en person är skyldig att låta sig bli fotograferad och lämna fingeravtryck för att kontrollera identiteten om den inte kan fastställas på annat sätt. Sådana begränsningar saknas i artiklarna. promemorian berörs inte heller sökningar i SIS i brottsbekämpande syfte Nytt fotografi och fingeravtryck behöver exempelvis kunna tas upp för sökning mot SIS från personer som blir föremål för passkontroll enligt passlagen och inom ramen för vanliga poliskontroller. anser vidare att fotografier och fingeravtryck som tagits upp för en kontroll enligt SIS också ska kunna få användas för andra Kravet på att biometri ska förstöras får enligt myndigheten till följd att det saknas rättslig grund för att efter en kontroll registrera tagna fotografier och fingeravtryck i SIS, vilket försämrar förutsättningarna för kontroll. ändringarna i SIS avser att möjliggöra sökningar eller kontroller med fotografier och fingeravtryck i SIS II på det sätt polisförordningen och gränsförordningen föreskriver fram till dess nya SIS tas i drift. Mot denna bakgrund framstår den föreslagna ändringen i 2020/21:6 10 § fjärde stycket lagen om Schengens informationssystem, som endast hänvisar till 9 kap. 8 e § UtlL, som onödigt begränsande. Även Säkerhetspolisen anser att bättre kan nyttja de möjligheter som de nya SIS-förordningarna innebär när det gäller sökning med fotografier och fingeravtryck. i påpekar att det i många fall inte är tillräckligt att göra en alfanumerisk sökning för att säkerställa om en person förekommer i SIS. En sökning med alfanumeriska värden genererar nämligen ofta många träffar. Enligt ambassaden är det av stor vikt att biometrisk information får användas för sökningar i SIS. anför att frågan om lagring av fingeravtryck påverkar hela unionen. Om inte får möjlighet att lagra fingeravtryck och använda dessa för sökning och registrering i SIS kommer det att finnas en påtaglig risk att tillstånd beviljas i eller annan medlemsstat trots att det finns en registrering i SIS. efterfrågar en mer djupgående analys av möjligheterna att bättre uppnå förordningarnas syften med en utökad möjlighet till sökning och lagring av biometri. Enligt måste det ställas höga krav på utbildning för tillämpande personal och utarbetande av interna föreskrifter gällande vid vilka tillfällen sökningar får göras. Skälen för regeringens förslag och bedömning Det får i samtliga fall göras sökningar i SIS II med hjälp av fingeravtryck för att identifiera en person Det görs genom polisförordningen och gränsförordningen vissa ändringar iSIS när det gäller möjligheten att göra sökningar i fingeravtrycksuppgifter som finns i SIS II (artikel 77.6 i polisförordningen och artikel 63.7 i gränsförordningen). Ändringarna görs genom artikel 22.3 och 22.4 i rådsbeslutet och artikel 22.3 och 22.4 i SIS II- förordningen. I artikel 22.3 i rådsbeslutet och artikel 22.3 i SIS II-förordningen anges att det centrala SIS II ska innehålla ett automatiskt fingeravtrycksidentifieringssystem (Afis) som gör det möjligt att söka i fingeravtrycksuppgifter som finns i SIS II. Detta är en teknisk funktion. Som anförs i promemorian medför bestämmelserna därför inte några krav på anpassningar i nationella bestämmelser. Vidare införs en bestämmelse i artikel 22.3 i rådsbeslutet och artikel 22.3 i SIS II-förordningen om att sökningar i fingeravtryck får göras i samtliga fall i syfte att identifiera en person. Enligt promemorian innebär bestämmelserna en möjlighet men inte en skyldighet för medlemsstaterna att införa ett rättsligt stöd för att kunna göra sökningar i fingeravtryck för att identifiera en person. Inte heller den bestämmelsen bedöms enligt promemorian kräva några författningsändringar. Artikel 22.3 i rådsbeslutet är emellertid inte direkt tillämplig i medlemsstaterna. Regeringen anser därför, till skillnad från promemorian, att 10 § lagen om Schengens informationssystem bör kompletteras med en bestämmelse om att en sökning i SIS II med hjälp av fingeravtryck för att identifiera en person får göras i samtliga fall. Fingeravtryck får användas för att söka i SIS II efter okända gärningsmän Bestämmelserna i rådsbeslutet och SIS II-förordningen om sökningar i fingeravtryck kompletteras av artikel 22.4 i rådsbeslutet och artikel 22.4 i SIS II-förordningen som innehåller nya särskilda bestämmelser om sökningar med fingeravtryck från okända gärningsmän. Enligt bestämmelserna får en sökning i fingeravtrycksuppgifter i SIS II också göras med hjälp av fullständiga eller ofullständiga uppsättningar fingeravtryck som upptäckts på platsen för ett grovt brott eller terroristbrott som utreds. Sökningar får dock göras endast om det med stor sannolikhet kan fastställas att avtrycken tillhör en gärningsman. En ytterligare förutsättning är att det görs en sökning i de relevanta nationella databaserna. Enligt promemorian kräver artikel 22.4 i rådsbeslutet och artikel 22.4 i SIS II-förordningen inte några nationella författningsändringar. Remissinstanserna instämmer i bedömningen eller lämnar den utan invändningar. Regeringen gör ingen annan bedömning. En ny bestämmelse om fotografering och fingeravtryck vid in- eller utresekontroll Polisförordningen och gränsförordningen innehåller ytterligare en nyhet som bedöms kräva anpassningar av nationella bestämmelser. Det gäller bestämmelsen i artikel 22.3 i rådsbeslutet och artikel 22.3 i SIS II- förordningen om att en sökning i fingeravtrycksuppgifter ska göras för att identifiera en person om det inte går att fastställa personens identitet på annat sätt. Enligt promemorian kan i detta avseende inte tolkas på något annat sätt än som ett krav på medlemsstaterna. Ingen remissinstans motsätter sig detta. Inte heller regeringen gör någon annan bedömning. De nya bestämmelserna innebär alltså att medlemsstaterna är skyldiga att säkerställa att det kan göras en sökning i fingeravtryck i SIS II i samtliga fall då en person inte kan identifieras på något annat sätt. Enligt regeringen omhändertar detta den situation som i pekar på när det gäller svårigheten att efter en alfanumerisk sökning som gett många snarlika träffar säkerställa om en person förekommer i registret. För att kunna genomföra en sådan kontroll rent praktiskt måste personens fingeravtryck också kunna tas och, i vart fall tillfälligt, finnas tillgängliga för kontroll. Av bestämmelsen i artikel 22.3 framgår inte vilka nationella myndigheter som ska få ta fingeravtryck för att möjliggöra en sökning eller om de fingeravtryck som tas ska få användas även för andra ändamål när identifieringen är slutförd. Regeringen har i liknande sammanhang infört kompletterande nationella föreskrifter (se prop. 2010/11:123 s. 13 och prop. 2017/18:35 s. 12 f.). I promemorian föreslås att det med anledning av de nya kraven ska införas en ny bestämmelse i utlänningslagen om att en utlänning ska vara skyldig att lämna fingeravtryck vid en in- eller utresekontroll. iavsnitt 5.2 finns det i 9 kap. 8–8 d §§ UtlL bestämmelser om när fingeravtryck får tas av utlänningar i vissa situationer. Bestämmelserna, som huvudsakligen kompletterar olika EU-förordningar, reglerar t.ex. skyldigheten för en utlänning att låta sig bli fotograferad och lämna fingeravtryck i samband med en ansökan om uppehållstillstånd eller för att ett uppehållstillståndskort ska kunna kontrolleras. finns också vid en in- eller utresekontroll för att kontrollera identiteten och att en resehandling eller en Schengenvisering är äkta. upp fotografier och fingeravtryck enligt 9 kap. 8 a–8 d §§ UtlL gäller alltså för vissa specifika ändamål och uppgifterna får inte lagras. bestämmelser kan därför inte användas för att göra sökningar eller Inte heller bestämmelserna i 9 kap. 8 § UtlL kan anses utgöra ett tillräckligt rättsligt stöd bl.a. eftersom paragrafen, såvitt gäller fingeravtryck, endast gäller utlänningar som har fyllt . Som föreslås i promemorian bör det därför införas en ny bestämmelse med skyldighet för en utlänning att vid en in- eller utresekontroll lämna I promemorian föreslås att utlänningen ska vara skyldig att lämna fingeravtryck för kontroll av identiteten om identiteten inte kan fastställas på annat sätt. Enligt regeringen bör lagtexten preciseras på så vis att fingeravtrycken ska lämnas för att genom en sökning i Schengens informationssystem kunna identifiera utlänningen om identiteten inte kan fastställas på annat sätt. En sådan utformning ligger närmare ordalydelsen I vissa fall kan det vara fysiskt omöjligt att lämna fingeravtryck. säkerställa att tredjelandsmedborgare inte vistas olovligen i Schengen föreslår promemorian, även om SIS inte kräver det uttryckligen, att det i en sådan situation i stället ska vara möjligt att Samtliga remissinstanser är positiva till förslaget eller lämnar det utan invändningar. Enligt regeringen är syftet med åtgärden godtagbart och går inte utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till bl.a. statens säkerhet eller den allmänna säkerheten. är alltså förenligt med och EU:s rättighetsstadga. Promemorians förslag bör därför genomföras. Fotografiet och fingeravtrycken bör kunna tas upp av en polisman, en särskilt förordnad passkontrollant eller en tjänsteman vid , rimligt att även kustbevakningstjänstemän ges befogenheten att ta upp fotografier och fingeravtryck. Myndigheten efterfrågar dock ett förtydligande om det finns några begränsningar när det gäller att ta fingeravtryck på barn. De nya bestämmelserna om fingeravtryck i SIS innehåller inte några begränsningar vad gäller ålder. Det kan därför inte heller införas några sådana begränsningar i nationell rätt. utlänningsrätten flera bestämmelser om att ta fingeravtryck på Liksom i dessa situationer är det viktigt att åtgärden genomförs på ett barnvänligt och barnanpassat sätt (jfr 1 kap. 10 § UtlL samt artikel 3 och 12 i ). Detta gäller även när information ges till barnet om åtgärden. De nya bestämmelserna i anger inte hur fotografiet och fingeravtrycken ska hanteras efter det att en sökning har genomförts. I promemorian föreslås att dessa uppgifter ska förstöras när kontrollen har är kritisk till förslaget eftersom det innebär att det saknas rättslig grund för att efter en kontroll registrera fotografierna och fingeravtrycket i SIS. Enligt myndigheten försämrar detta förutsättningarna för kontroll. Även framför synpunkter om lagring av fingeravtryck. Regeringen har förståelse för remissinstansernas synpunkter att systemet skulle bli mer träffsäkert om de uppgifter som togs i samband med en kontroll kunde sparas. Regeringen har i andra sammanhang dock gjort bedömningen att biometriska uppgifter ska förstöras efter kontroll (9 kap. 8 b–8 d §§ UtlL, prop. 2010/11:123, prop. 2014/15:32 och prop. 2017/18:35). Regeringen gör nu därför ingen annan bedömning än promemorian. Det bör således införas en bestämmelse om att fotografiet och fingeravtrycken ska förstöras när kontrollen är avslutad. Det innebär att fotografiet och fingeravtrycken som har tagits för kontrollen inte kan användas för andra ändamål. De nya bestämmelserna bör placeras i 9 kap. UtlL tillsammans med övriga bestämmelser om att ta fotografier och fingeravtryck. I lagrådsremissen föreslås att det ska införas en ny paragraf, 9 kap. 8 e § UtlL. Efter att lagrådsremissen beslutades har regeringen i propositionen Kompletterande bestämmelser till utträdesavtalet mellan och EU i fråga om medborgarnas rättigheter (prop. 2019/20:178) lämnat förslag om en ny paragraf med beteckningen 9 kap. 8 e § UtlL. Den lagändringen föreslås träda i kraft . Den nu föreslagna paragrafen bör därför ges beteckningen 9 kap. 8 f § UtlL. En ny bestämmelse om fotografering och fingeravtryck vid inre utlänningskontroll De nya bestämmelserna i artikel 22.3 i SIS kräver att fingeravtryck även kan tas vid kontroller inne i landet för att möjliggöra en sökning mot fingeravtryck i SIS II. Regler om kontroll av utlänningar under deras vistelse i finns i 9 kap. 9 § UtlL. Av paragrafen följer bl.a. att en utlänning som vistas i är skyldig att på begäran av en polisman överlämna pass eller andra handlingar som visar att han eller hon har rätt att uppehålla sig i . I promemorian föreslås att det ska införas en ny bestämmelse i utlänningslagen om att en utlänning ska vara skyldig att lämna fingeravtryck vid en inre utlänningskontroll. Samtliga remissinstanser är positiva till förslaget eller lämnar det utan invändningar. Att identiteten kontrolleras är en integrerad och central del av den inre utlänningskontrollen. Möjligheten att ta fingeravtryck vid en inre utlänningskontroll är dock begränsad i nationell rätt. Fingeravtryck får tas om utlänningen ansöker om uppehållstillstånd i samband med kontrollen, om det finns grund för att ta personen i förvar eller om han eller hon har ett uppehållstillståndskort som behöver kontrolleras (jfr 9 kap. 8 och 8 b §§ UtlL). Dessa bestämmelser kan dock inte anses utgöra ett tillräckligt rättsligt stöd för att leva upp till de nya kraven. Det bör därför införas en särskild bestämmelse om att fingeravtryck får tas vid en inre utlänningskontroll i den situation som anges i artikel 22.3 i SIS II- förordningen. Av samma skäl som anförs för in- eller utresekontroll bör det också i dessa fall dels vara möjligt att fotografera utlänningen, dels införas en bestämmelse om att fotografiet och fingeravtrycken ska förstöras när kontrollen är avslutad. 2020/21:6 tillsammans med de nya bestämmelserna om att ta fotografier och fingeravtryck vid in- eller utresekontroll. påpekar, som en generell synpunkt när det gäller sökningar i fingeravtryck, att det måste ställas höga krav på utbildning för tillämpande personal och utarbetande av interna föreskrifter gällande vid vilka tillfällen sökningar får göras. Bestämmelser om utbildning av personal vid de myndigheter som har tillgång till SIS II finns i artikel 14 i rådsbeslutet och artikel 14 i SIS II- förordningen. När rådsbeslutet genomfördes i svensk rätt ansågs artikeln om utbildning inte kräva några författningsåtgärder (prop. 2009/10:86 s. 26). Detsamma gällde när regelverket anpassades till (prop. 2018/19:65 s. 142 f.). Det görs ingen annan bedömning . Regeringen utgår från att berörda myndigheter tar fram rutiner och riktlinjer för hur sökningar i systemet får göras som ett komplement till det befintliga nationella och EU-rättsliga ramverket. Krävs ytterligare bestämmelser om fotografering och fingeravtryck? anser att förslaget i promemorian är alltför begränsande när det gäller möjligheterna att ta fotografier och fingeravtryck i samband med olika identitetskontroller. Säkerhetspolisen anser att det finns anledning att överväga ytterligare nationell reglering så att bättre kan nyttja de möjligheter som de nya SIS-förordningarna innebär, särskilt i fråga om bl.a. möjliggörandet av kontroll och sökning med fotografier och fingeravtryck i SIS.