prop · H703190 · 2020-06-23 00:00:00 — I övrigt bygger beräkning på antagandena att de som utstationeras arbetar av sju som utsändningen varar och att genomsnittslönen motsvarar den genomsnittliga timkostnaden i EU enligt statistik. Skattesatsen i beräkningen är särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK). Med dessa utgångspunkter beräknar att den fastställda skatten uppgår till . bedömer dock att en viss del av den fastställda skatten aldrig kommer att betalas. Enligt statistik har av de utländska företagen skatteskulder på grund av obetalt skatteavdrag med . Efter är av denna skuld betalda. Mot bakgrund av detta uppskattar att (0,065 x 0,55) av den fastställda skatten inte kommer att betalas. Regeringen anser att beräkningssätt kan användas för att uppskatta den offentligfinansiella effekten med en acceptabel grad av osäkerhet. Själva beräkningen måste dock justeras av flera skäl. För det första införs i regeringens förslag en tidsgräns som undantar uthyrningar som understiger från beskattning. För det andra är ikraftträdandeåret för regeringens förslag senare än i förslag. För det tredje har sedan tog fram sitt förslag hunnit publicera ny statistik från utstationeringsregistret. I tabellen nedan visas antalet anmälda utstationeringar enligt utstationeringsregister. Tabell 14.2 Antal utstationerade arbetstagare efter Totalt anmäldes 84 260 utstationeringar . I beräkningen av den offentligfinansiella effekten gör regeringen följande antaganden: Av alla som utstationerats ingår ingen i grupperna vars utstationeringar understiger respektive överstiger bland dem som skulle omfattas av de föreslagna reglerna De felkällor som identifierat medför att av dem i gruppen vars utstationeringar överstiger 15 men understiger bedöms omfattas av de föreslagna reglerna. Denna bedömning grundar sig på att utstationeringsregistret dels innefattar personer som inte kommer att omfattas av de föreslagna reglerna, dels inte innefattar personer som kommer att omfattas av de föreslagna reglerna. Uppskattningen att kommer att omfattas baseras på följande resonemang. 1.Personer som finns i utstationeringsregistret men inte kommer att omfattas av de föreslagna reglerna är sådana som utför ett arbete för ett företag i utlandet som saknar fast driftställe i , och där det inte finns ett svenskt företag som är att anse som ekonomisk arbetsgivare. 2.En annan omständighet som gör att utstationeringsregistret inte helt speglar de personer som omfattas av de föreslagna reglerna är att kan återkomma i skilda uppdrag under olika perioder, vilket kan medföra att fördelningen av arbetstagare inom de olika intervallen inte stämmer. 3.Ovannämnda faktorer innebär att utstationeringsregistret innefattar fler personer än de som kommer att omfattas av de föreslagna reglerna. är det troligt att det finns personer som kommer att omfattas men som inte har anmälts till utstationeringsregistret, t.ex. om deras arbetsgivare inte känner till sin skyldighet att lämna anmälan till registret. gjorde i sin promemoria antagandet att inkomsterna för denna grupp var lika stor som inkomsterna för dem som ingår i registret, men inte kommer att omfattas av de föreslagna Regeringen gör dock bedömningen att den grupp som inte 2019/20:190 anmäls till registret minskat sedan gjorde sin uppskattning. Denna bedömning får anses rimlig utifrån utgångspunkten att utstationeringsregistret blivit mer känt som gått sedan lämnade sin promemoria. Av det skälet antas att av de beräknade inkomsterna omfattas av de föreslagna reglerna. I intervallet fördelar sig antalet dagar jämnt så att 3/4 av antalet utstationeringar avser . Det genomsnittliga antalet utstationeringsdagar i respektive intervall motsvarar den mittersta dagen i intervallet. Den genomsnittliga ersättningen motsvarar (Hourly labour costs 2019 enligt Eurostat1) uppräknad till lönenivå vilket motsvarar en dagslön om (27,7 x 8 x 1,036). Tabell 14.3 Regeringens beräkning av skattepliktig ersättning för utstationerade arbetstagare 1 330 147 357 1 197 132 621 3 183 281 786 2 864 953 607 Källa: och egna beräkningar Med antagandena ovan uppgår den samlade skattepliktiga ersättningen till cirka 2 . Detta motsvarar ett samlat skattebelopp om (2 865 x 0,25 = 716,2). Regeringen utgår i sin beräkning från antaganden om att (av 6,) av den fastställda skatten inte kommer att betalas. Den offentligfinansiella effekten kan därmed beräknas till (716,2 x [1-0,03575]). Beräkningen av den offentligfinansiella effekten är gjord som om antalet arbetstagare, och kostnaderna för att anställa dem, är opåverkade av förslaget, dvs. beräkningen är statisk. Enligt redovisningen i avsnitt 14.6 kan förslaget medföra effekter på lönesumman och sysselsättningen, vilket i förlängningen även skulle ha betydelse för den offentligfinansiella effekten. Det finns dock flera skäl att inte frångå en statisk beräkning. Det viktigaste skälet är att effekterna på lönesumman och sysselsättningen bedöms vara små. Ett annat skäl är att det inte finns underlag för att bedöma genomslaget i tiden, dvs. om effekten uppstår momentant eller Prop. 2019/20:190 successivt. 14.2.2Förslagen som rör företag i utlandet I promemoria finns tre delförslag som rör företag i utlandet. Det första delförslaget innebär att en utländsk utbetalare, som betalar ut ersättning till en begränsat eller obegränsat skattskyldig för arbete som utförs i , ska göra skatteavdrag från ersättningen. Det andra delförslaget innebär att ett företag i utlandet, som bedriver viss verksamhet i , ska lämna särskilda uppgifter. Det tredje innebär att det särskilda undantaget, att en utbetalare i inte ska göra skatteavdrag från ersättning för arbete till en mottagare i utlandet som saknar fast driftställe i , ska upphöra att gälla. Enligt innebär förslagen i sig inte några skatteintäkter utan avser att säkerställa betalningen av skatt för arbetstagare som är skattskyldiga i . Förslagen avser också att säkerställa att ett utländskt företag som bedriver verksamhet i lämnar uppgifter till för bedömning av om den bedrivna verksamheten ska beskattas i . Sammanfattningsvis innebär förslagen att ett utländskt företag som bedriver viss verksamhet i omfattas av liknande skyldigheter som ett företag i som bedriver motsvarande verksamhet. Förslagen leder till sundare konkurrens och till att möjligheterna att bekämpa ekonomisk brottslighet förbättras. När det gäller det andra och tredje delförslaget, avseende företag i utlandet, saknas möjlighet att bedöma vilka effekter som uppstår. Avseende den del av det första förslaget som berör skatteavdrag för begränsat skattskyldiga beräknas i avsnitt 14.2.1 effekten av att skatt- skyldighet införs. Att denna grupp omfattas av förslaget om utländska utbetalares skyldighet att göra skatteavdrag beaktas inte särskilt i konsekvensanalysen. Eftersom denna grupp inte tidigare varit skattskyldig i har skatteavdrag heller inte varit aktuellt. Effekten av skyldigheten att göra skatteavdrag betraktas därför som en del av effekten av den införda skattskyldigheten. När det gäller den del av det första delförslaget som berör skatteavdrag för obegränsat skattskyldiga gör bedömningen att förslaget innebär bl.a. att en utländsk utbetalare ska göra skatteavdrag på ersättning för arbete som mottagaren utför i . När det gäller den delen av skyldigheten som rör obegränsat skattskyldiga så innebär förslaget en förändring dels genom att en del av preliminärskatten kommer att betalas tidigare, dels genom en ökad uppbördssäkerhet som uppstår pga. att skatteinbetalningen läggs närmare intjänandetillfället och att skyldigheten att dra preliminärskatt läggs hos utbetalaren. Den offentligfinansiella effekten består alltså av två delar. Den första delen är en ränteeffekt av den tidigare skatteinbetalningen. Den andra är den minskning av skattefelet som följer av den ökade uppbördssäkerheten. har inte funnit något underlag som kunnat användas för att med rimlig säkerhet göra en uppskattning av den offentligfinansiella 2019/20:190 effekten. uppfattning är dock att de samlade löne- utbetalningarna från utländska arbetsgivare till obegränsat skattskyldiga arbetstagare uppgår till inte obetydliga belopp. Regeringen delar uppfattning att de tre delförslagens främsta syfte är att ge säkrare skattebetalningar och att förse med bättre information för fastställande av skatt, vilket i förlängningen också minskar utrymmet att uppnå konkurrensfördelar genom undvikande av skatt. Eftersom förslagen inte handlar om ändrade skattesatser eller förändrade skattebaser, utan om att säkra befintliga skattebaser, är de offentligfinansiella effekterna oklara och svåra att bedöma. När det gäller den del av det första delförslaget som rör skyldigheten för utländska utbetalare att göra skatteavdrag för ersättning till obegränsat skattskyldiga för arbete som utförs i , bedömer dock regeringen att en uppskattning kan göras. Regeringen uppskattar den samlade offentlig- finansiella effekten av detta delförslag till . Även om den samlade effekten rent principiellt även består av en ränteeffekt består den uteslutande av effekten av ökad uppbördssäkerhet. Anledningen till att det inte uppstår någon ränteeffekt är att räntan på 10 åriga statsobligationer ligger nära noll2. Vid beräkningen av den offentligfinansiella effekten av införandet av skyldigheten att göra skatteavdrag för obegränsat skattskyldiga används som underlag information från inkomstdeklarationerna . Den information som används för beräkningen är differensen mellan redovisade tjänsteinkomster som den skattskyldige själv betalar egenavgifter för, inkomståren 2012 och 2013. Att denna differens kan användas som underlag beror på att reglerna ändrades mellan dessa år. betalade anställda med en arbetsgivare utan fast driftställe egenavgifter på sin ersättning. ändrades reglerna så att den anställde i stället skulle betala arbetsgivaravgifter. Eftersom det inte genomfördes några andra regelförändringar som påverkade dessa poster i inkomstdeklarationen mellan dessa år, kan det antas att differensen motsvarar ersättning för arbete från arbetsgivare utan fast driftställe. redovisades totalt i den aktuella deklarationsrutan. redovisades i motsvarande deklarationsruta. Innan differensen beräknas justeras beloppet avseende 2013 till lönenivå. Den totala lönenivån ökade mellan de två åren. Om beloppet som redovisades räknas om till lönenivå blir resultatet (271,4/1,0332). Differensen mellan de två åren efter justeringen till lönenivå uppgår därmed till (679,7–262,7). Det framräknade beloppet, , måste för att utgöra ett underlag för den offentligfinansiella effekten räknas upp till lönenivå. Enligt beräkningsunderlag och prognoser uppgår förändringen av lönesumman till 2 Enligt aktuella prognos uppgår den tioåriga statsobligationsräntan till -0,2021. Om de samlade ersättningarna från arbetsgivare utan fast Prop. 2019/20:190 driftställe antas öka i samma omfattning uppgår det samlade underlaget 2021 till (417,0 x 1,324). En deleffekt av förslaget är att uppbördssäkerheten ökar. Den ökade säkerheten uppstår genom att det införs en skyldighet för arbetsgivaren att göra avdrag för preliminär skatt, vilken när förslaget införs även kommer att redovisas på individnivå (avsnitt 4.6.3). Förslaget innebär således att skatteredovisningen övergår från egenrapportering till en högre grad av tredjemansrapportering. Hur stor effekten blir av en sådan övergång finns det inga säkra uppgifter om. Utifrån för (SKV rapport 2008:1) går det dock att konstatera att för inkomstslaget näringsverksamhet, som i mycket hög grad bygger på egenrapportering, uppskattas skattefelet uppgå till av den fastställda skatten, medan skattefelet för inkomstslaget tjänst, som i mycket låg grad bygger på egenrapportering, uppskattas till Inkomster från arbetsgivare utan fast driftställe i är inte helt jämförbara med inkomst av näringsverksamhet. visar dock att en högre grad av egenrapportering ökar uppbördssäkerheten är att förslaget minskar skattefelet offentligfinansiell effekt om (552 x x ). Den andra deleffekten av förslaget är att den utländska utbetalarens skyldighet att för obegränsat skattskyldiga göra skatteavdrag från ersättning för arbete som utförs i medför en tidigareläggning av en del av skattebetalningarna. Arbetstagarna är enligt nu gällande regler skyldiga att själva betala preliminär skatt genom s.k. särskild A-skatt. Den del av den slutliga skatten som inte täcks av den preliminära skatten får sedan betalas i samband med att slutskattebeskedet skickas ut året efter inkomståret. Det kan antas att detta slags betalningar kommer att bli färre och mindre som en följd av förslaget. Det finns inget underlag för att bedöma hur stor effekten blir, men ett försiktigt antagande är att hälften av preliminärskatten i genomsnitt kommer att betalas . Med en räntesats motsvarande den tioåriga statslåneräntan (-0,) blir ränteeffekten nära noll ([552 + 8] x x x -0,001 ≈ 0). 14.3Effekter för myndigheter och förvaltningsdomstolar Bestämmelserna om att begränsat skattskyldiga arbetstagare som utför arbete i för en verksamhet här ska beskattas i innebär enligt uppskattningen i avsnitt 14.4.1 att antalet skattskyldiga ökar med ca 23 000 personer . Ökningen utgör mindre än en halv procent i relation till antalet fysiska personer som är skattskyldiga i . Ökningen är dock stor i förhållande till antalet begränsat skattskyldiga arbetstagare som beskattas i . Bestämmelserna om att en utländsk utbetalare ska göra skatteavdrag för arbete som mottagaren utför i innebär att antalet arbetsgivare som 2019/20:190 ska anmäla sig för registrering ökar med ca 8 200 företag . Ökningen utgör i förhållande till antalet utbetalare som är registrerade. Eftersom de arbetstagare och arbetsgivare som påverkas av förslagen finns både i och i andra stater blir de bedömningar och gränsdragningsfrågor som uppkommer mer komplicerade än när frågan är om en arbetstagare eller arbetsgivare i . resurser måste därför anpassas till att antalet komplicerade ärenden ökar. Förändringen innefattar kostnader för systemanpassningar av verksam- hetsprocesser och tjänsteutveckling av berörda IT-system, vilket är avgörande för en god kundanpassad registrerings- och beskattningsprocess för utländska företag och arbetstagare. Det är också av betydelse för att kunna nå målet om ökad konkurrensneutralitet genom maskinell riskhantering av de berörda riskerna för skattefel. Sammantaget innebär förslagen engångsvisa kostnader för om 2021, 2022 och 20 miljoner 2023, samt tillkommande årliga kostnader om . Kostnaderna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Kostnader avseende förslagen som rör begränsat skattskyldiga arbets- tagare De ändrade reglerna om att en begränsat skattskyldig fysisk person som arbetar i ska beskattas här om arbetet utförs för en uppdragsgivare i kommer att påverka . Ärenden om registrering och ansökan om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta handläggs inom beskattningsverksamhet. För att kunna registrera individerna i beskattningsdatabasen behöver ett samordningsnummer tilldelas. Ärenden om tilldelning av samordningsnummer handläggs inom folkbokföringsverksamhet. De ändrade reglerna föranleder rekrytering och utbildning av handläggare inom båda verksamheterna. Av – Register för företag som utstationerar arbetstagare i (2018:3) framgår att ungefär 10 300 utstationerade arbetstagare befann sig i . Rapporten visar också hur antalet nyanmälningar fördelas över ett kalenderår. Bedömningen är att antalet begränsat skattskyldiga arbets- tagare som kommer att anmäla sig för registrering , då bestämmelserna föreslås träda i kraft, uppgår till 10 000 personer och att antalet nyanmälningar därefter kommer att uppgå till 1 200 . Sammantaget är det ungefär 23 000 arbetstagare som förväntas ansöka om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta . Eftersom ansökan om sådan skatt avser ett visst kalenderår förväntas antalet ansökningar uppgå till samma antal . bedömning är att många begränsat skattskyldiga personer som arbetar i återkommer år . Antalet ärenden som gäller rekvisition och tilldelning av samordningsnummer bör därför minska till 10 000 ärenden . Ansökan ska kunna göras via en e-tjänst. kostnader för hantering av pappersformulär är högre än ansökan som inkommer via e tjänst, t.ex. kan kompletteringar krävas i högre grad eftersom risken för oavsiktliga fel är större i pappersformulär. Som framgår ovan innebär de föreslagna ändringarna att antalet kvalificerade ärenden kommer att öka, bl.a. avseende granskning och uppföljning av beslut om särskild inkomstskatt för att kontrollera om förutsättningarna är uppfyllda. Begränsat skattskyldiga arbetstagare som har beslut om särskild inkomstskatt kan begära att i stället bli beskattade enligt inkomstskattelagen. På motsvarande sätt kan en begränsat skattskyldig arbetstagare som inte har beslut om särskild inkomstskatt begära att bli beskattad med särskild inkomstskatt för utomlands bosatta i samband med inkomstbeskattningen. En begränsat skattskyldig fysisk person som anser att beslut om registrering eller beskattning är felaktigt kan överklaga beslutet till domstol. Om personen anser att har beskattat inkomsten i strid mot skatteavtal ska ärendet hanteras av behörig myndighet inom . Antalet ärenden som ska omprövas i samband med ett överklagande eller som ska hanteras av behörig myndighet kommer därför att öka. bedömning är att antalet socialavgiftsavtal och preliminärdeklarationer kommer att minska till följd av att den utländska arbetsgivaren blir skyldig att göra skatteavdrag från ersättning för arbete till arbetstagaren. ska skicka ut besked om särskild inkomstskatt till begränsat skattskyldiga fysiska personer som har beslut om särskild inkomstredovisning för det föregående året. Kostnader tillkommer för utskick av dessa beslut och för hantering av returer. Antalet samtal till Skatteupplysningen förväntas öka i samband med att bestämmelserna träder i kraft samt i samband med att inkomstdeklaration och besked om särskild inkomstskatt skickas ut. Antalet samtal förväntas plana ut , när reglerna är kända. beräknar att de årliga kostnaderna för handläggning av tillkommande ärenden som rör begränsat skattskyldiga arbetstagare kommer att uppgå till ca . Det kompletterande förslaget med en tidsgräns bedöms medföra en begränsad påverkan på kostnaderna. kostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Kostnader avseende förslagen som rör företag i utlandet Förslagen innebär att det särskilda undantaget om att en utbetalare i inte ska göra skatteavdrag från ersättning för arbete till en mottagare i utlandet som saknar fast driftställe i ska upphöra att gälla och ersättas med ett förslag att de ska göra skatteavdrag från ersättning för arbete som utförs i . Det förväntas leda till att fler företag i utlandet som bedriver verksamhet i ansöker om F-skatt. kommer även att påverkas av de ändrade reglerna om att en arbetsgivare i utlandet ska göra skatteavdrag från ersättning för arbete till en arbetstagare som arbetar här, anmäla sig för registrering hos , lämna arbetsgivardeklaration och särskilda uppgifter. Det är ungefär 8 200 utländska företag som ska anmäla sig för registrering hos och som förväntas ansöka om godkännande för F-skatt då bestämmelserna träder i kraft. En viss del av de utländska arbetsgivare som ingått socialavgiftsavtal med en arbetstagare i förväntas också anmäla sig för registrering hos på grund av skyldighet att göra skatteavdrag från ersättningen för arbetet. 2019/20:190 bedömning är att alla företag inte kommer att bedriva verksamhet i när bestämmelserna träder i kraft, utan att företagen kommer att anmäla sig för registrering hos och ansöka om godkännande för F-skatt först när de börjar bedriva verksamhet i efter att bestämmelserna har trätt i kraft . bedömning är att 1 500 av de utländska företagen kommer att anmäla sig för registrering och att antalet nyanmälningar kommer att uppgå till cirka 600 under resterande del av 2021 för att därefter stabiliseras på en lägre nivå. De utländska företag som ska göra skatteavdrag ska lämna arbetsgivardeklaration enligt samma bestämmelser som gäller för arbetsgivare och andra utbetalare i . av samtliga arbetsgivare förväntas lämna uppgifter på individnivå på papper i stället för via en e-tjänst (prop. 2016/17:58 s. 163 f.). bedömning är att andelen utländska arbetsgivare som förväntas lämna uppgifter på papper i stället för via en e-tjänst sannolikt är högre än andelen svenska arbetsgivare som lämnar uppgifter på papper. Eftersom den tillkommande andelen arbetsgivare som ska lämna uppgifter är förhållandevis liten jämfört med det totala antalet arbetsgivare föranleder detta inte någon större tillkommande kostnad. De utländska företagen ska första gången lämna särskilda uppgifter avseende . bedömning är att alla utländska företag som bedriver verksamhet i inte kommer att känna till bestämmelserna om godkännande för F-skatt när undantaget från att göra skatteavdrag från ersättning för arbete till ett utländskt företag som saknar fast driftställe i upphör att gälla. Inledningsvis kommer svenska utbetalare därför vara skyldiga att göra skatteavdrag från ersättningen för arbetet i en större utsträckning än . Det kommer i sin tur innebära att antalet ärenden som gäller ansökan om särskild beräkningsgrund, förtidsåterbetalning eller anstånd med betalning av skatt inledningsvis kommer att öka. Utländska företag som anser att beslut om registrering är felaktigt, eller att företaget inte är skyldigt att göra skatteavdrag från ersättning för arbete, kommer att överklaga beslut. Antalet ärenden som ska omprövas i samband med ett överklagande kommer därför att öka. Antalet samtal till Skatteupplysningen förväntas öka i samband med att bestämmelserna träder i kraft, i samband med att en utbetalare i ska göra skatteavdrag från ersättning för arbete till ett utländskt företag, i samband med att en utländsk arbetsgivare första gången ska lämna arbetsgivardeklaration och i samband med att en utländsk arbetsgivare första gången ska lämna särskilda uppgifter. Antalet samtal förväntas plana ut , när reglerna är kända. beräknar att de årliga kostnaderna för handläggning av ärenden som rör företag i utlandet kommer att uppgå till . Kostnaderna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Engångskostnader inför ikraftträdandet av bestämmelsernaProp. kostnad för framtagande av nya blanketter och broschyrer, informationsinsatser, utbildning av personal samt viss it-utveckling förväntas uppgå till 2020, 2021 och 20 miljoner 2022. Kostnaderna för ryms inom befintliga ekonomiska ramar. bedömer att förslagen skulle innebära en påtaglig ökning av antalet ärenden om utlandshandräckning. Kronofogde- myndigheten tillstyrker förslaget under förutsättning att myndigheten får full kostnadstäckning för de ökade kostnaderna. Bestämmelserna förväntas påverka . Den föreslagna ändringen, att en utländsk utbetalare ska göra skatteavdrag från ersättning till en arbetstagare, kan inledningsvis innebära att antalet fall där utbetalare redovisar skatteavdrag men inte betalar skatteavdraget, ökar. Internationella handräckningsärenden handläggs av utlands- teamen i och i . Handläggningen är resurs- krävande eftersom arbetet med internationell handräckning till största delen sker skriftligen och datastöd saknas. Effekterna för beror på i vilken omfattning den utländska utbetalaren som ska göra skatteavdrag från ersättning för arbete som mottagaren utför i inte betalar in skatteavdraget och fordran lämnas till för indrivning. Om det utländska företaget inte är godkänt för F-skatt ska utbetalaren i göra skatteavdrag från ersättning som avser arbete i och det kan innebära att en likviditetsbrist uppkommer. De tillfälliga betalnings- problem som kan uppstå kan i viss omfattning undanröjas genom bestämmelserna om särskild beräkningsgrund, förtidsåterbetalning och anstånd. Antalet utländska företag som hanteras av utlandsteam uppgår till 1 200 och restfördes drygt 700 företag med ca 1 100 obetalda skattekontoskulder.