prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — Dessutom stärktes den finansiella ställningen bl.a. till följd av hög avkastning på AP-fonderna och ökad sysselsättning. En balanseringsperiod avslutas när balansindex når samma nivå som inkomstindex. Då är pensionsnivåerna åter på samma nivå som om balanseringen inte hade skett. De underskott som har uppstått har då hanterats genom att pensionerna har indexerats lägre än vad de hade gjort om balanseringen inte hade aktiverats, som indexeringen under vissa år har varit högre för att successivt ta sig tillbaka till ursprungsnivån. Gapet mellan inkomst- och balansindex slöts 2018, och därmed upphörde balanseringsperioden. Det innebär att inkomstpensionerna framöver kommer att indexeras med inkomstindex i stället för balansindex. Inkomstindex beräknades till 175,96. Det innebär en indexökning jämfört med indextal 170,73. Beräkningen baseras på prognos avseende inkomstutvecklingen . Den genomsnittliga inkomstutvecklingen beräknades till Därför räknas inkomstindex upp jämfört med inkomstindex . De utgående inkomst- och tilläggspensionerna räknas om med förändringen i inkomstindex eller balansindex efter avdrag för förskottsräntan på . Utbetalning av inkomstpension och tilläggspension från AP-fonderna till pensionärerna Den inkomstgrundade ålderspensionen (inkomstpensionen, tilläggspensionen och premiepensionen) finansieras genom en allmän pensionsavgift, en ålderspensionsavgift som ingår i arbetsgivaravgiften och egenavgiften, och en statlig ålderspensionsavgift. Den allmänna pensionsavgiften förs i sin helhet till AP fonderna. Ålderspensions- avgiften däremot fördelas mellan AP-fonderna, premiepensionssystemet och statens budget. fördelar de statliga ålderspensionsavgifterna mellan AP- fonderna och premie-pensionssystemet. När inkomstpension och tilläggspension betalas ut till pensionärerna hämtas medlen från AP-fonderna. administrerar hela den allmänna pensionen Inkomstpensionssystemet består av inkomstpension och tilläggspension och belastar fördelningssystemet (AP-fonderna). En ålderspensionär som är född eller tidigare får tilläggspension som bl.a. baseras på intjänade pensionspoäng i det tidigare ATP-systemet. En ålderspensionär som är född –1953 får såväl inkomstpension som tilläggspension. De som är födda och senare får enbart inkomstpension. Vid sidan av AP-fonderna sker en förmögenhetsuppbyggnad också inom premiepensionssystemet. ansvarar för hela den allmänna ålderspensionen, vilket innebär att myndigheten även administrerar premiepensionssystemet. AP-fondernas administration ingår i ålderspensionssystemets utgifter AP-fondernas administrationskostnader ingår i utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. De kan delas upp i tre typer av utgifter: rörelsens kostnader, provisionskostnader och prestationsbaserade avgifter. I rörelsens kostnader för första till fjärde AP-fonderna ingår samtliga förvaltningskostnader, exklusive courtage, arvoden till externa förvaltare och depåbanksarvoden. AP fonderna redovisar provisionskostnader som en avdragspost under rörelsens intäkter. De prestationsbaserade avgifterna reducerar nettoresultatet för den tillgång som förvaltats. Förvaltararvoden ingår inte i administrationskostnaderna i tabell 2.47. Det beror på att förvaltararvodena blir en del av köpesumman när AP-fonderna köper onoterade aktier och andelar, om det är sannolikt att man kan få tillbaka förvaltningsarvodena före vinstdelning. I övriga fall redovisas förvaltararvoden som provisionskostnader. Sjätte gemensamma kostnader och förvaltningskostnader redovisas under posten rörelsens kostnader. Pensionsutbetalningarna blev något högre än beräknat beslutade i enlighet med beräkningen i budgetpropositionen att utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget skulle uppgå till . Tabell 2.124 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget -4,4 AP - fonderna, rörelsens kostnader AP - fonderna, provisionskostnader AP - fonderna, prestationsbaserade avgifter Utfallet uppgick till och är därmed (0,) högre än beräknat. Pensionsutbetalningarna från AP-fonderna uppgick till , vilket är högre än beräknat. Pensionsutbetalningarna består av inkomstpension med och tilläggspension med har inga överföringar gjorts från AP-fonderna till EU:s tjänstepensionssystem. Administrationskostnaderna för inkomstpensionen blev , vilket är högre än beräknat. , och fick tillsammans i ersättning för administration från AP-fonderna (enligt regeringsbeslut om ersättning från Första- Fjärde AP-fonderna och premiepensionssystemet för administration av inkomstgrundad ålderspension 2019 (S2018/02850/SF)). har inkomst- och tilläggspensionen räknats upp . Jämfört med 2018 blev utfallet för Ålderspensionssystemet vid sidan av budgeten (3,) högre. Pensionsutbetalningarna från AP fonderna ökade med (3,). Att pensionsutgifterna ökar mer än uppräkningen av pensionerna beror framför allt på att antalet pensionärer med inkomstgrundad ålderspension ökar. hade 2 208 048 pensionärer inkomstgrundad ålderspension, vilket är en ökning med 39 585 personer jämfört med . 2.7Underliggande saldo och engångseffekter Det faktiska utfallet på statens budget påverkas av tillfälliga eller engångsvisa händelser, dvs. transaktioner av extraordinär karaktär, vilka försvårar analysen . Genom att exkludera engångseffekterna får man ett bättre mått på saldots underliggande utveckling. Större poster av engångskaraktär redovisas i tabell 2.49. De största posterna kommenteras. I diagrammet visas budgetens faktiska saldo och det underliggande saldot för perioden –2019. I början av perioden har även gjorts justering för ändrad redovisningsprincip för budgetsaldot i syfte att öka jämförbarheten mellan åren. Diagram 2.1 Budgetens faktiska och underliggande saldo, åren 1990–2019 -50 -100 -150 -200 -250 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 00 01 02 03 04 05 06 07 uppgick det faktiska överskottet i budgeten till medan det underliggande överskottet var . Positiva engångseffekter bidrog alltså till att förbättra saldot kraftigt. Det förklaras nästan i sin helhet av att återbetalade delar av de lån som tagits upp för att förstärka valuta- reserven. var nettot av engångseffekterna litet. Det faktiska budgetsaldot var ett överskott på . Det påverkades av positiva engångseffekter på sammanlagt . Det vanligaste är att engångseffekterna är positiva, men vissa år dominerar negativa effekter. Åren 1990–2019 var engångseffekterna i genomsnitt . Tabell 2.125 Budgetens faktiska saldo, engångseffekter m.m. och underliggande saldo 2015–2019 Engångseffekterna 2019 förbättrade saldot med . Större poster kommenteras i detta avsnitt liksom under respektive inkomst- och utgiftsområde (avsnitt 2.4 och 2.6). På budgetens inkomstsida dominerade negativa engångseffekter 2019. har budgetsaldot påverkats kraftigt av stora extra inbetalningar till skattekontot, framför allt från bolag. Det antas bero på en förhållandevis fördelaktig ränta på dessa konton. Åren 2015–2018 bedöms kapitalplaceringar på skattekontot ha stärkt budgetsaldot med sammanlagt . Till följd av svagt stigande marknadsräntor bedöms kapitalplaceringarna i stället ha minskat med . gjorde och tre statliga bolag inleverans av överskott och extrautdelningar till staten på totalt . Som extrautdelning räknas sådan utdelning som inte ryms inom föregående års utdelningsbara resultat eller som beror på uppskrivning av tillgångsvärden (samma definition som i nationalräkenskaperna). medverkar vid inrättandet av Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) med ett kapitaltillskott på ca 2016–2020. lån i har varit en stor negativ engångseffekt . uppstod i stället en stor positiv engångseffekt eftersom beslutade att minska valutareservens storlek. Det innebar att minskade sina lån i genom att inte refinansiera flera av de lån som förföll 2019. Totalt stärktes budgetsaldot med till följd av detta. En annan positiv engångseffekt var att minskade sina investeringslån med . En del av ålderspensionsavgiften inbetalas som premiepensionsavgift till konto i . Inflödet inkluderar regleringar vilka varierar mellan åren. Medlen placeras tillfälligt på kontot eller i obligationer i avvaktan på att pensionsrätten fastställs. Året efter intjänandeåret, , utbetalas premiepensionsmedel (inkl. avkastning) till pensions- spararnas valda fonder. Inbetalning av premiepensionsavgifter uppgick till 2019 och utbetalning av premiepensionsmedel till . Myndighetens övriga tillfälliga förvaltning av premiepensionsmedel medförde en minskad behållning på kontot med . Det finns också ett konto för handel med fondandelar inom premiepensionssystemet. Detta konto medförde en temporär minskning av nettoutlåningen med . Under posten Övrigt, netto (0,) ingår nettoutlåning till övriga myndigheter, bolag och affärsverk. Tabell 2.126 Vissa större engångsposters påverkan på statens budget 2019 och 2018 Kapitalplaceringar på skattekonto, bolag Kapitalplaceringar och tidigarelagda skatteinbetalningar, Apoteksgruppen i , aktieförsäljning , inleverans av överskott Kapitaltillskott AIIB, Asiatiska banken för Assistansersättning, efterskottsinbetalning från Övrig tillfällig förvaltning av premiepensionsmedel i RGK , handel med fondandelar inom 2.8Realekonomisk fördelning av anslagen i statens budget Vid analys av och information om statens budgets storlek och påverkan på samhällsekonomin fördelas utgifterna även på ett annat sätt än efter utgiftsområden och anslag. En sådan fördelning är den realekonomiska fördelningen, som baseras på nationalräkenskapernas definitioner. För att skapa jämförbarhet med andra länder upprättas nationalräkenskaperna enligt internationella principer och riktlinjer, som bl.a. EU har utarbetat. Den realekonomiska fördelningen av utgifterna som redovisas här är transfereringar, konsumtion, investeringar, räntor och finansiella transaktioner. Diagram 2.2 Utgifterna i statens budget, realekonomiskt fördelade Tabell 2.127 Realekonomisk fördelning av anslagen i statens budget 2018– -1,0 -3,0 -3,9 -1,7 -0,5 -8,0 Den realekonomiska fördelningen av anslagsutfall baseras på myndigheternas redovisning, men måste på övergripande nivå kompletteras med förenklingar och schabloner. Detta innebär att den realekonomiska fördelningen av ett visst anslag inte är exakt. Den fördelning som redovisas här innehåller därför en viss osäkerhet. realekonomiska fördelningen ger en kompletterande bild av hur anslagen i statens budget använts. Transfereringar är inkomstöverföringar, dvs. till stor del utbetalningar av bidrag från staten t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. Som transfereringar räknas t.ex. sjukpenning och barnbidrag men även internationellt bistånd och bidrag till EU-budgeten. Syftet med transfereringar är att omfördela inkomster mellan olika grupper i samhället, mellan olika regioner i landet eller till internationell verksamhet. Transfereringarna utgjorde av utgifterna inom budgetens utgiftsområden . Höjt barnbidrag och högre utgifter för studiemedel bidrog till att transfereringar till hushåll ökade Hushållen fick av de totala transfereringarna. Transfereringarna till hushåll ökade med totalt (1,) jämfört med . Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning uppgick till . Det är en minskning med (2,) jämfört med . Det beror i huvudsak på att färre personer fick aktivitets- eller sjukersättning jämfört med föregående år. För sjukersättningen beror minskningen på att många har lämnat förmånen till följd av att de fyllt , som antalet nybeviljade sjukersättningar har varit lågt. Minskningen av antalet personer med aktivitetsersättning beror bl.a. på att många av de som haft ersättningen har fyllt och därmed kan få ersättning. Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:1 Barnbidrag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ökade med (4,) jämfört med . Det beror främst på att det allmänna barnbidraget höjdes med till och barn fr.o.m. . Dessutom ökade utgifterna till följd av fler barn i åldrarna 0–. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:2 Föräldraförsäkring inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn uppgick till . Det är en ökning med (1,) . Det var framför allt utgifterna för föräldrapenning som ökade. Utgifterna blev högre fastän antalet ersättningsdagar med föräldrapenning totalt minskade med ca (1,) jämfört med . Det beror främst på att medelersättningen per dag blev högre. Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering uppgick till . Det är en minskning med (27,) . Orsaken är att antalet nyanlända i Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag minskade , från i genomsnitt 62 405 deltagare 2018 till i genomsnitt 38 802 deltagare 2019. Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökade med (5,). Det beror främst på ökade utgifter för bidrag till arbetslöshetsersättning. var arbetslösheten i genomsnitt för personer i åldern 15–, vilket var en ökning jämfört med Det genomsnittliga antalet personer som fick arbetslöshetsersättning uppgick till 97 143 , vilket var en ökning . Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv minskade med (32,). På grund av minskade anslag införde Arbetsförmedlingen hårdare prioriteringar av vilka som kunde få del av arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Arbets- förmedlingens minskade personalresurser medförde också lägre besluts- och produktionskapacitet för att erbjuda program och insatser till arbetssökande. Det innebar minskat antal deltagare och minskade utgifter för upphandlade tjänster och utbildningar. Arbetsförmedlingen införde också ett tillfälligt beslutsstopp för anvisningar till extratjänster liksom ett stopp för moderna beredskapsjobb. Det medförde minskade utgifter för de subventionerade anställningar som finansieras från anslaget. Transfereringar till hushåll från anslaget 1:11 Bidrag till lönegarantiersättning inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv blev vilket är (39,) högre än 2018. Det beror på att fler anställda drabbats av konkurser jämfört med föregående år. Antalet anställda drabbade av konkurser uppgick till 22 727 vilket var en ökning från föregående år. Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:2 Studiemedel inom utgiftsområde 15 Studiestöd ökade med (12,). Det beror i huvudsak på att bidragsbeloppet har höjts och att flera studerar med studiemedel. Utfallet för anslaget 1:8 Klimatbonus inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård blev , vilket ökade transfereringarna till hushåll med samma belopp. Anslaget uppfördes på statens budget 2019 och används för bidrag till fysiska och juridiska personer som har förvärvat en klimatbil. Klimatbonusen ingår i bonus–malus-systemet som infördes och ersatte den tidigare super- miljöbilspremien. Anslaget 1:8 (2018) Supermiljöbilspremie upphörde därmed 2019 vilket minskade transfereringarna till hushåll med . Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:19 Elfordonspremie inom utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård minskade med (100,). Möjligheten att ansöka om bidrag som finansieras från anslaget upphörde . Det negativa utfallet på beror på återkrav av utbetalade bidrag. Transfereringarna till hushåll från anslaget 1:7 Energiteknik inom utgiftsområde 21 Energi minskade med (129,). Det negativa utfallet på 2019 beror på att regeringen har beslutat om ändring av grunderna för redovisningen mot anslaget. För att redovisningen mot anslag ska kunna göras enligt den nya modellen har återbetalat beviljade, men inte utbetalda stöd till solceller . Återbetalningen avsåg även medel som betalats till men som ännu inte betalats till stödmottagarna. Eftersom återbetalningarna var större än utbetalningarna , blev den totala belastningen på anslaget negativ. Statsbidrag till museer som är stiftelser, stiftelsen samt (Business ) klassificeras som transfereringar till hushåll. har motsvarande statsbidrag klassificerats som transfereringar till statliga ideella organisationer. Det medför ökade transfereringar till hushållssektorn samt minskade transfereringar till statliga ideella organisationer. 2.51visar hur förändringen påverkat transfereringar till hushåll respektive statliga ideella organisationer. Tabell 2.128 Omklassificering av transfereringar till hushåll respektive statliga ideella organisationer. Centrala museer: Stiftelser Färre inskrivna i mottagningssystem bidrog till lägre transfereringar till kommuner Den kommunala sektorn omfattar kommuner, landsting (regioner) och kommunalförbund. fick kommunsektorn av de totala transfereringarna och var därmed den näst största mottagaren av transfereringar. Transfereringarna till kommunsektorn minskade med (1,) jämfört med . Transfereringarna till kommuner från anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader inom utgiftsområde 8 Migration minskade med (63,). Det beror på att det genomsnittliga antalet inskrivna i mottagningssystem minskat jämfört med . Det lägre antalet inskrivna medförde bl. a. att placeringskostnader för ensamkommande barn och unga minskade med , ersättningar för skolkostnader med och ersättningar enligt sjukvårdsförordningen med ca . Kostnaderna för asylsökandes boende minskade med , vilket främst beror på att antalet personer i anläggningsboende blev färre jämfört med . Jämförelsen mellan åren påverkas av att betalade ut ersättningar till kommunerna om ca för ensamkommande barn och unga . Transfereringarna till kommuner och landsting från anslaget 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med (5,). De ökade kostnaderna för läkemedelsförmånerna avser bl.a. cancerläkemedel, både till följd av nya läkemedel och att befolkningen ökar i åldersgrupper där förekomsten av cancer är relativt hög. Dessutom ökar användandet av blodproppsförebyggande läkemedel. Transfereringarna till kommuner och landsting från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ökade med (13,). Det beror bl.a. på en ny kvalitetshöjande satsning inom hälso- och sjukvården och en ny satsning på specialistsjuksköterskeutbildning. Utfallet för anslaget 1:11 Prestationsbundna insatser för att korta vårdköerna inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg blev vilket ökade transfereringarna till kommuner och landsting med samma belopp. Anslaget uppfördes på statens budget 2019 och användes för en satsning med syfte att korta väntetider inom vården och öka tillgängligheten. Landstingen får del av satsningen om de visar att väntetiderna till specialistvården eller till operation är kortare än föregående år eller om de har en redan hög uppfyllnadsgrad av Landstingen får även del av medlen för att förbättra inrapporteringen av statistik om väntetider. Transfereringarna till kommuner och landsting från anslaget 4:4 Kostnader för statlig assistansersättning inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskade med (18,). Finansiering från kommuner redovisas som inkomster mot anslaget och reducerar utgifterna för transfereringar till kommuner. Den ökade finansieringen från kommunerna beror främst på att fr.o.m. begär ersättning från kommunerna för assistansersättningen i efterhand. begärdes ersättningen i förskott. Detta medförde en förskjutning av inbetalningar . Transfereringarna till kommuner och landsting från anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldreområdet inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskade med (77,). Det beror främst på en tillfällig satsning på ökad bemanning inom äldreomsorgen som upphörde . Transfereringarna till kommuner och landsting från anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskade med (47,). Det beror främst på lägre utgifter för bidrag till avgiftsfria aktiviteter för barn under skollov samt avgiftsfri simskola för barn. Transfereringar till kommuner från anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering minskade med (26,). Det beror på att det genomsnittliga antalet mottagna som kommunerna får ersättning för minskade . Det genomsnittliga antalet ensamkommande barn och unga minskade . Ersättningarna till kommuner för ensamkommande barn och unga minskade med . Dessutom minskade schablonersättningarna för mottagande av nyanlända med . Transfereringarna till kommuner från anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv minskade med (24,). På grund av minskade anslag införde hårdare prioriteringar av vilka som kunde få del av arbetsmarknads- politiska program och insatser. Omställningen av Arbetsförmedlingens verksamhet medförde minskad kapacitet att erbjuda program och insatser till arbetssökande. Det innebar minskat antal deltagare och minskade utgifter för upphandlade tjänster och utbildningar. Arbetsförmedlingen införde också ett tillfälligt beslutsstopp för anvisningar till extratjänster liksom ett stopp för moderna beredskapsjobb. Det medförde minskade utgifter för de subventionerade anställningar som finansieras från anslaget. Transfereringarna till kommuner från anslaget 1:15 (2018) Upprustning av skollokaler och utemiljöer inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning minskade med (100,). Det beror på att anslaget upphörde . Transfereringarna till kommuner från anslaget 1:21 Statligt stöd för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning ökade med (250,). Anslaget har använts för utgifter i enlighet med förordningen (2018:49) om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskaps- utveckling. Ökningen avser infriande av tidigare ingångna ekonomiska åtaganden om statsbidrag. Transfereringar till kommuner från anslaget 1:8 Stöd till kommuner för ökat bostads- byggande inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik minskade med (100,). Det beror på att beslutade att stödet ska avvecklas helt och därför inte anvisade några medel till anslaget 2019. Transfereringar till kommuner från anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökade med (10,). Ökningen beror på att anslaget tillfördes för att kompensera kommuner och landsting för det intäktsbortfall som förslaget om förhöjt grundavdrag för pensionärer medför. Vidare tillfördes i form av ökade resurser till primärkommuner. Anslaget tillfördes även till följd av en stegvis överföring av medel från anslaget 1:4 Stöd med anledning av flykting- situationen som aviserades i budgetpropositionen . Transfereringar till kommuner från anslaget 1:4 Stöd med anledning av flyktingsituationen inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskade med (28,). Minskningen beror på en stegvis överföring av medel till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning som aviserades i budgetpropositionen . Transfereringar till kommuner från anslaget 1:5 Bidrag för arbete mot långtidsarbetslöshet inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner minskade med (100,). Det beror på att inte anvisade några medel till anslaget 2019. Minskade statsbidrag till klimatinvesteringar bidrog till lägre transfereringar till företagssektorn Företagssektorn fick av de totala transfereringarna 2019. Transfereringarna till företagssektorn minskade med (3,) jämfört med . Transfereringarna till företagssektorn från anslaget 1:4 Lönebidrag och m.m. inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv ökade med (8,).