prop · H80360 · 2020-12-17 00:00:00 — Forte bör få ökade möjligheter att göra utlysningar utifrån identifierade kunskapsbehov inom myndighetens ansvarsområden hälsa, arbetsliv och välfärd. Ett sådant handlingsutrymme är viktigt för forskningsrådets arbete, för vetenskaplig förnyelse, bredd och kvalitet och inte minst vid olika typer av kriser. Fortes fria forskningsmedel har gjort det möjligt för dem att anpassa utlysningar inom samhällsområden som är strategiska för att kunna hantera effekterna av covid-19-pandemin och för att stärka sam- hällets beredskap. Stora delar av den forskning som Forte finansierar inom hälsa, arbetsliv och välfärd har direkt eller indirekt betydelse för covid-19- pandemin och bedöms också kunna ge kunskaper och insikter för att sam- hället ska klara nästa kris bättre. Fortes arbete med att främja implemen- teringsforskning, dvs. kunskap om vad som påverkar införandet av forsk- ningsresultat i praktiken samt arbetet med att sprida och tillgängliggöra forskning till målgrupper på policynivå, praktiker och brukare i relevanta samhällssektorer bidrar också till en stärkt länk mellan teori och praktik. Inom ramen för Fortes anslagsökning för forskning avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för fri forskning om hälsa, arbetsliv och välfärd. 9.1.13 Samverkansprogrammet Hälsa och life science I den nationella life science-strategin tydliggör regeringen att ska vara en ledande life science-nation. Samverkansprogrammet Hälsa och life science bidrar till att förverkliga detta mål och till att genomföra övriga delar av strategin. Till respektive samverkansprogram har regeringen förordnat ledamöter till en extern samverkansgrupp för att förankra och bistå i detta arbete. Strategin, i vilken åtta prioriterade områden och 30 målsättningar pekas ut, har tagits fram tillsammans med samverkans- gruppen och fungerar som ett ramverk för det fortsatta arbetet. områden är prioriterade: Strukturer för samverkan; Nyttiggörande av hälso- och vårddata för forskning och innovation; Ansvarsfull, säker och etisk policyutveckling; Integrering av forskning och innovation i vården; Välfärdsteknik för ökad självständighet, delaktighet och hälsa; Forskning och infrastruktur; Kompetensförsörjning, talangattraktion och livslångt lärande; Internationell attraktivitet och konkurrenskraft. Dessa områden kommer att styra samverkansprogrammets arbete och En av målsättningarna i life science-strategin är stärkt om- världs- och framtidsspaning, vilket öppnar för möjligheten att andra prio- riterade områden kan komma att behöva läggas till i senare skeden av pro- 2020/21:60 För att klara av de utmaningar som välfärden står inför krävs större fokus på förebyggande insatser mot ohälsa och sjukdom. Nya arbetssätt, tekniker och behandlingar behöver införas snabbt för ökad effektivitet och kvalitet i vård och omsorg. Detta kan åstadkommas genom forskning och inno- vation av ledande internationell kvalitet, goda förutsättningar för närings- livet och tvärsektoriell samverkan som attraherar investeringar. Kliniska prövningar är avgörande för att kunna föra ut innovationer i vården snabbare så att patienter snabbt får tillgång till nya behandlingar och att vårdpersonal är uppdaterade. Det är därför viktigt att öka antalet patienter som medverkar i kliniska studier i . 9.1.14Stöd till explorativ tvärsektoriell medicinsk forskning och innovation i samverkan Iregeringens life science-strategi lyfts behovet av stärkt tvärsektoriell forskning och innovation inom life science-området. Projekt inom life science präglas ofta av hög risk och långa utvecklingstider. saknas tillräcklig finansiering som stimulerar till ambitiösa, explorativa, tvärsektoriella forsknings- och innovationssamarbeten. Regeringen anser därför att det behövs en satsning på medicinsk forskning och innovation i samverkan mellan lärosäten, forskningsinstitut, hälso- och sjukvård samt omsorg och företag. Banbrytande medicinsk forskning ska resultera i innovationer som utvecklas vidare till förfinad diagnostik, ny välfärds- teknik och effektivare behandlingar som förbättrar människors hälsa. Parallellt leder detta till långsiktiga exportintäkter och investeringar i . Satsningen syftar till att möjliggöra projekt med hög innovationshöjd och stor potential att effektivisera forsknings- och utvecklingsprocesser, nå en global marknad och uppnå höga förädlingsvärden, samt öka globala konkurrenskraft och attraktivitet inom life science. En andel av satsningen ska inriktas mot utveckling av välfärdsteknik. I de samarbeten som avses kommer universitet och högskolor, universitetssjukvård, om- sorg och industri att kunna tillföra kompetenser och resurser som berikar varandra och stimulerar till innovationer och framtagande av nya behovs- anpassade produkter. Därigenom kan de olika aktörernas förståelse och engagemang för varandras forskning och utvecklingsarbete öka, vilket är en förutsättning för långsiktig kompetensförsörjning och ökad mobilitet inom life science-sektorn. Den föreslagna satsningen kommer att erbjuda goda möjligheter att möta behov av ny diagnostik och individanpassad behandling av svårt sjuka patienter, samt öka kunskapen om hur sjukdom kan förebyggas genom preventiva åtgärder. Den pågående covid-19-pandemin har aktualiserat ett stort behov av välfungerande samverkan mellan olika aktörer inom life science-sektorn. Inom ramen för anslagsökning för forskning och utveckling avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för satsningen på tvärsektoriell medicinsk forskning och innovation. 9.1.15 Stöd till nationellt program för proteinforskning Biologiska läkemedel (även kallade bioläkemedel) är gjorda utifrån kroppens egna proteiner. De har revolutionerat medicinen och gjort det möjligt att behandla sjukdomar på ett nytt och effektivt sätt. Bioläkemedel skiljer sig från traditionella läkemedel i hur de utvecklas, tillverkas, admi- nistreras och verkar. Antikroppar för behandling av cancer och kroniska inflammationssjukdomar är ett område i snabb utveckling. för- väntas ett väsentligt större antal sjukdomar kunna behandlas med hjälp av bioläkemedel. Regeringen gav 2015 och ett gemensamt upp- drag att utforma ett nationellt program för proteinforskning, metodutveck- ling och produktion av biologiska läkemedel. Programmet inrättades hos och ska enligt regeringsbeslutet sträcka sig över perioden – 2023. För hela programperioden ska den statliga delen av finansieringen omfatta totalt . Regeringen tilldelade programmet sär- skilda medel för åren 2016–2019. Det nationella programmet är en del av en större satsning på protein- forskning och biologiska läkemedel, vilken genomförs i samverkan med privata aktörer och innefattar och Testa Center. , med huvud- finansiering från , kombinerar grund- forskning med tillämpningar, där fokus läggs vid produktionstekniker för biologiska läkemedel. Testa Center, en gemensam satsning av regeringen och Cytiva, erbjuder infrastruktur för forskning, metodutveckling och pro- duktion av biofarmaceutiska produkter och kan nyttjas av såväl företag som forskargrupper vid universitet och högskolor. Genom ytterligare medel till denna satsning kommer det även att kunna erbjudas goda möjligheter att möta behov av ny individanpassad behand- ling av mycket svårt sjuka patienter. Inom ramen för anslagsökning för forskning och utveckling avsätts 2021, 2022 och 2023 för ett nationellt program om proteinforskning och läke- medelsutveckling. 9.1.16Stöd till utveckling av ny molekylär diagnostik och behandling Projektet (GMS) utgår ifrån den nationella forskningsanläggningen for Life Laboratory (SciLifeLab) och bygger på de nya genomsekvenseringstekniker och den övriga molekylära diagnostik som utvecklas där. Projektet har en bärande funktion för att för- verkliga det mål som sätts upp i den nationella life science-strategin om att ska vara ett föregångsland när det gäller att införa individ- anpassad diagnostik och behandling i hälso- och sjukvården. Inom ramen för GMS etableras regionala center för genomisk medicin Vid dessa center ska forskning, innovation och utveckling bedrivas i samverkan mellan universitet, universitetssjukvård och industri parallellt med att individanpassad diagnostik och terapi utvär- 2020/21:60 deras och implementeras i vården. En nationell informatikstruktur för han- tering av stora mängder molekylära data byggs också upp inom ramen för projektet. Andra infrastrukturer såsom exempelvis biobanker utgör bas- resurs för GMS. Initialt fokus i projektet ligger på ärftliga sjukdomar, cancer och infektionssjukdomar, samt undersökningar av hur arvsanlag påverkar effekten av läkemedel och risken för läkemedelsbiverkningar (s.k. farma- kogenetik). Arbetet kommer (2025–2030) att utvidgas till att även omfatta folksjukdomar såsom hjärt-kärlsjukdomar, diabetes, kroniska in- flammationstillstånd i leder, muskler och hjärna, samt psykiatriska sjuk- domar. GMS baseras på ett unikt samarbete mellan SciLifeLab, samtliga sju regioner med universitetssjukvård, övriga 14 regioner, landets sju univer- sitet med medicinsk forskning, näringslivet och patientorganisationer. har redan lyckats integrera helgenomsekvensering i klinisk akut- medicin för vissa ärftliga sjukdomar, med mycket stor patientnytta som följd, och har ett tekniskt försprång i förhållande till våra jämförelseländer. Den nationella infrastrukturen för molekylär diagnostik vid SciLifeLab är redan etablerad, varifrån ny högteknologi snabbt kan implementeras i universitetssjukvården för senare breddinförande. Även annan infra- struktur i hälso- och sjukvården, t.ex. biobanker och register kommer att vara av stor vikt för införandet av precisionsmedicin. GMS finansieras 2018–2020 till hälften av staten genom ett imple- menteringsanslag från och till hälften av de sju regionerna och universiteten. Inom ramen för anslagsökning för forskning och utveckling avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för infrastruktur för utveckling av ny molekylär diagnostik och behandling. 9.1.17 Djurskydd och alternativa metoder till djurförsök är ett föregångsland när det gäller djurskydd och det är regeringens ambition att ska fortsätta att vara det. människans förhållande till djur finns bl.a. i djurskyddslagen (2018:1192). Alla djur som hålls av människan, exempelvis djur som används för forskningsändamål, för livsmedelsproduktion eller för sällskap och hobby omfattas av djurskyddslagstiftningen. forskning som syftar till att öka den grundläggande kunskapen om djur och djurs behov i syfte att t.ex. utveckla nya djurhållningsmetoder. När det gäller användning av försöksdjur är grundförutsättningen att djur får användas bara om syftet med försöket inte kan uppnås utan användning av djur, att så få djur som möjligt används och att djuren inte utsätts för större lidande än vad som är absolut nödvändigt. till djurförsök utgår från den s.k. 3R-principen, från engelskans replace, reduce och refine. Det är angeläget att alternativa metoder till djurförsök I EU är det totalt förbjudet att testa kosmetiska produkter på djur. kan bli världsledande inom alternativa metoder, vilket kan bidra till såväl nya jobb som nya företag. snabbare, billigare och säkrare testmetoder är stor. der, exempelvis genom material som liknar mänsklig vävnad, digitala Prop. 2020/21:60 metoder och ”organ-på-chip” kan såväl kostnaderna som tiderna för forsk- Forskning inom detta område är viktig bl.a. för läkemedelsindustrin, men djurförsök används även i exempelvis materialforskning och forsk- ning om kemikalier. Formas avsätter totalt för forskning om djurskydd och djurskyddsfrämjande åtgärder. Syftet är att bidra till ökad kunskap och användning av kunskap baserad på forskning i djurskydds- och djurvälfärdsrelaterade frågor. finansierar forskning om och utveckling av alternativa metoder till djurförsök med , inklusive stöd med högst till svenska laboratoriers medverkan i projekt om utvärdering av alternativa metoder på EU-nivå. Vid finns ett för 3R-frågor som har byggts upp i samverkan med företrädare för forskarsamhället, industrin och djurskyddsorganisationer. 3R-centret bidrar till att stärka djurskyddet för försöksdjuren genom att främja och samordna arbetet med alternativ till djurförsök. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit fortsatt finansiering av 3R-centret med 2021– 2023. Genom bl.a. dessa satsningar arbetar med fortsatt utveckling av alternativa metoder till djurförsök i enlighet med den inriktning som anges i direktiv /63/EU (skäl 10) om att direktivet är ett viktigt steg mot att uppnå det slutliga målet att ersätta alla försök på levande djur i vetenskap- liga syften och i undervisningssyfte så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det. Den digitala omställningen förändrar grundläggande delar av samhället och berör allt från demokrati, socialt samspel, arbetsmarknad, lokal och regional utveckling samt hela länders, respektive världsdelars utvecklings- potential, konkurrenskraft och innovationsförmåga. digitala verktyg och processer ger också möjligheter att aktivt påskynda omställningen mot hållbar utveckling inte minst inom ramen för Agenda Att både kunna använda digitaliseringens möjligheter och möta dess utmaningar är av betydelse för svensk innovationsförmåga inom såväl näringsliv som offentlig sektor i alla delar av landet. talisering är betydelsefullt för stärkt konkurrenskraft och för att främja ett samhällsklimat där nytänkande och innovation stimuleras, premieras och Regeringen har tidigare beslutat om en nationell digi- taliseringsstrategi med en samlad vision för digitaliseringspolitiken för ett hållbart och digitaliserat (skr. 2017/18:47) och en digitaliserings- strategi för det svenska skolväsendet (U2017/04119). Digitaliseringsutmaningen behöver hanteras på ett ansvarsfullt, etiskt, säkert, jämställt och demokratiskt sätt. 2020/21:60 moderniseras för att säkerställa digital kompetensförsörjning och livslångt lärande som möter arbetsmarknadens förändrade behov. Tillgänglighet till användbara digitala tjänster behöver kombineras med förtroende och tillit för att säkerställa den digitala delaktigheten i samhället. Detta kan inbe- gripa anpassning av regelverk för att säkerställa att tekniken kan integreras i samhället på ett säkert och effektivt sätt. Förutsättningar finns för en positiv samhällsutveckling med hjälp av exempelvis automatisering, arti- ficiell intelligens (AI), öppna data och sakernas internet. finns utmaningar i att säkra skyddet av säkerhetskänslig verksamhet, informa- tionssäkerheten, immateriella tillgångar och skyddet för den personliga integriteten. behöver utveckla och stärka förmågan att dra nytta av data och nya teknologier i nära samverkan mellan forskning, stora och små bolag, näringsliv och offentlig sektor. För att säkerställa internationell kon- kurrenskraft är det av viktigt att svensk forskning bidrar till att nyskapande teknikområden och digitala samhällslösningar utvecklas och skalas upp. Regeringen gör ett antal forskningssatsningar för att stärka datadriven och digital innovation och forskning samt för att öka fokus på säker och etisk tillämpning av data och ny digital teknik inom både näringsliv och offent- lig verksamhet. Den digitala utvecklingen har också på ett genomgripande sätt förändrat förutsättningarna för hur utbildning och forskning bedrivs, forsknings- resultat kommuniceras samt hur samverkan sker med det omgivande samhället. Datadriven forskning utgör en allt större del av forsknings- processen inom i stort sett alla vetenskapliga discipliner. Behoven av olika typer av digital infrastruktur ökar mycket snabbt, något som både är en förutsättning för och en konsekvens av utvecklingen av AI och nyttjandet av maskininlärning inom ett växande antal forskningsområden. behöver kunna möta det ökande behovet av stora beräkningsresurser, lagring av data, hantering av känsliga data och ökande krav på öppna forskningsdata. Stärkt digital kompetens är därmed också en förutsättning för att fortsatt främja en effektiv, säker och etisk hantering av data respek- tive användning av digitala verktyg inom forskning och högre utbildning. 10.1Satsningar på forskning och innovation 10.1.1Ett nationellt forskningsprogram om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser inrättas Den digitala strukturomvandlingen medför i ökande grad datadrivna marknader och digitaliserad offentlig förvaltning. Myndighetsutövning, privata och offentliga varor och tjänster erbjuds och utförs på nya sätt, användningen av person- och användardata intensifieras, och tekniken utvecklas och ersätter i vissa fall aktiviteter som tidigare utförts av män- niskor. Digitaliseringen innebär många möjligheter för utveckling, effek- tivisering och innovation men väcker också frågor kring aspekter som etik, säkerhet, demokrati och integritet. Förstärkt forskning om digitaliseringens samhälleliga konsekvenser kan Prop. 2020/21:60 anlägga olika perspektiv på konkurrens, konsumentskydd och kompetens, likväl som delaktighet, trygghet och jämställdhet. Forskningen kan också ge faktabaserad kunskap och tydliga rekommendationer för policyutveck- ling av hållbara och inkluderande regelverk, standarder och tekniska lös- ningar. Detta behövs för att ta tillvara och hantera de möjligheter och utmaningar som digitaliseringen innebär för hela samhället, samt lägga grunden till svensk innovation och konkurrenskraft. Forskningen kan också bidra till omställningen mot hållbar utveckling, både nationellt och globalt och i enlighet med Agenda 2030. Forskning om nationella och globala utmaningar på området behöver ett tvärdisciplinärt angreppssätt. Detta för att tillgodose behovet av ökad kunskap om hur digitaliseringen påverkar individer, sociala relationer och arbetsliv såväl som organisationer, marknader och offentlig förvaltning. Den behöver även innehålla ett internationellt perspektiv och beakta geo- grafiska förutsättningar. Programmet kan också bidra att tillgodose be- hoven av kompetensförsörjning och livslångt lärande i en alltmer digi- taliserad värld. Covid-19-pandemin har visat på betydelsen av individers och organisa- tioners förmåga att använda de möjligheter och utmaningar som digi- taliseringen medför vid kriser och extraordinära situationer. Krisen har accelererat den digitala omställningen, där digitala arbetssätt, kanaler och verktyg har använts i allt större utsträckning för att upprätthålla såväl sociala relationer som arbetsprocesser, samhällsfunktioner och marknader. Det är viktigt att ta tillvara de erfarenheter och hantera de frågor som har uppkommit till följd av pandemin. Inom ramen för anslagsökning för forskning avsätts 2022, 2023 och 2024 för inrättandet av ett nationellt forskningsprogram om digitalise- ringens samhälleliga konsekvenser. 10.1.2Forskning om informations- och cybersäkerhet Målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter behöver samordnas med en förmåga att hantera hot, risker och sårbarheter. I princip alla, såväl privatpersoner som näringsliv och offent- lig verksamhet, som är anslutna till internet är utsatta för risker gällande informations- och cybersäkerhet. Arbetet med och medvetenheten kring informations- och cybersäkerhet behöver utvecklas i hög takt. De potentiella konsekvenserna av att inte hantera informations- och cybersäkerhetshot är omfattande såväl i ekonomiska termer som för samhällets funktionalitet och för den personliga integriteten. För att hantera denna utmaning behövs mer forskning inom informations- och cybersäkerhet. Tillgång till ett öppet, fritt och säkert internet utgör ett viktigt instrument för att globalt stärka mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatens principer och utveckling. För att informationshantering och it-användning i samhället ska kunna utvecklas på ett tryggt och säkert sätt krävs att alla aktörer har en helhetssyn på informationssäkerhet. En ökad säkerhet bidrar också till svensk tillväxt och konkurrenskraft och är en förutsättning för att 2020/21:60 näringslivet ska kunna utveckla och tillhandahålla konkurrenskraftiga varor och tjänster. Samhällen utvecklas såväl globalt som lokalt i en riktning där allt fler system kopplas ihop och kopplas upp. Det finns stor potential i att använda nya teknologier, såsom sakernas internet (Internet of Things) och AI, för hållbar utveckling och stärkt konkurrenskraft. Tillämpad forskning i syfte att ta fram säkra och robusta system och lösningar är därför angeläget. Givet den snabba teknikutvecklingen, där dess påverkan är svår att överblicka, behöver säkerhetsaspekter integreras redan från början i forskning, utveckling och innovation. Även forskning kring hur äldre system och produkter kan bli motståndskraftiga behöver främjas. Hoten och riskerna kan bestå av digitala säkerhetsbrister i allmänhet, handhavan- defel eller oplanerad störning i samhällsviktiga system men också av skad- liga it-attacker. Såväl ny som äldre teknik behöver vara robust och säker så att tillit skapas, inte minst i tider av stora samhällskriser. För att få ett hållbart och säkert samhälle krävs inte bara forskning om nya och utvecklade teknologier utan också om individers medvetande om hot och risker samt om beteendeförändringar i organisationer och hos individer. Det är lika viktigt att tjänster och produkter i sig är säkra som att förstå hur dessa teknologier skulle kunna missbrukas. För att öka och utveckla förmåga på informations- och cyber- säkerhetsområdet krävs ett tvärdisciplinärt angreppssätt där teknologisk spetskompetens kompletteras med bl.a. juridik, humaniora, organisations- och beteendevetenskap. Inom ramen för anslagsökning för forskning avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för en forskningssatsning på informations- och cybersäkerhet. 10.1.3 Samverkansprogrammet Näringslivets digitala strukturomvandling Samverkansprogrammet Näringslivets digitala strukturomvandling utgår från regeringens mål att ska bli bäst i världen på att använda digi- Samverkansprogrammets mål är att stärka näringslivets förutsättningar att utveckla världsledande digitala teknik och lösningar samt främja bredast möjliga användning av digitala lösningar centrala för konkurrenskraft och innovation. Programmet ska även med- verka till att digitaliseringen i ökad utsträckning bidrar till affärsnytta och lösningar på samhällsutmaningar. Till samverkansprogrammet har regeringen förordnat ledamöter till en extern samverkansgrupp för att bl.a. bistå med att identifiera gemensamma prioriterade områden att kraftsamla kring. Genom inspel från samverkans- gruppens medlemmar, litteraturanalys samt diskussioner med Regerings- kansliet och med myndigheter har samverkansgruppen inom Näringslivets digitala strukturomvandling identifierat fem prioriterade områden: Ekosystem och små och medelstora företag – där affären skapas; Digital infrastruktur och teknik – det som möjliggör; Data – en otillräckligt nyttjad resurs; Kunskap och ledarskap – det som behövs för förändring; Policy- och regelutveckling – det som måste gå i takt. Dessa områden utgör, tillsammans med programmets övergripande Prop. 2020/21:60 syfte, utgångspunkten för programmets arbetsgrupper och kommer bl.a. styra samverkansprogrammets arbete och inriktning. Regeringens beslu- tade tematiska inriktning för samverkansprogrammet kvarstår dock som övergripande riktning och för insatser kopplat till samverkansprogrammet. 10.1.4Utveckling och tillämpning av digital teknik För att säkerställa internationell konkurrenskraft samt utvecklad välfärd krävs att aktörer i utvecklar och skalar upp innovativa och ban- brytande teknikområden, tillämpningar och lösningar inom digital teknik. Regeringen avser därför att ge Verket för innovationssystem () i uppdrag att utveckla och stärka förmågan hos svenska aktörer inom avan- cerade digitala teknologier, kompetensområden och affärsmodeller.