prop · H80353 · 2020-11-25 00:00:00 — 218För att få ta del av förordningen (2014:145) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden måste huvudmannen först ha tillsatt karriärtjänster enligt förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare så att andelen karriärtjänster är högre i utanförskapsområdena än i andra områden. Se Statskontoret, Uppföljning av karriärstegsreformen för lärare. Delrapport 1, 2015, s. 14–15. 219Skolverkets och stads redovisningar . Antalet lärare minskade på höstterminen till 3 men ökade sen till 7 förstelärare för att öka till hela 20 förstelärare i anställda med medlen speciellt avsatta för utanförskapsområden. Antalet förstelärare som anställts via det generella karriärtjänstbidraget (2013:70) är många fler: 66 hamnade till exempel i . 220Som regleras av förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E S T A T S B I D R A G F Ö R S O C I O E K O N O M I S K T U T S A T T A O M R Å D E N har varierat mellan 49 och 69 för skolorna i , så det totala antalet förstelärare har alltså som mest varit 76.221 Ett annat problem har att göra med att förordningen definierade 15 specifika områden som utanförskapsområden och att närliggande områden därmed inte omfattades. Skolhuvudmännen upplevde att bidraget därmed missade skolor med minst lika stora behov och indelningen uppfattades därför som godtycklig. Känslan av att det var godtyckligt och orättvist förstärktes ytterligare av att karriärtjänsterna innebar mer i stället för 5 000, vilket innebar att förstelärare kunde få lika hög lön som rektor. 222 Bland de rektorer vi har talat med finns det de som menar att bidraget har underlättat rekryteringen av kompetenta lärare och motiverat kompetenta lärare att stanna kvar. Men det finns också de som menar att det vore bättre om rektorn själv fick fördela pengarna till de lärare som bäst förtjänar det.223 Det finns studier som visar att karriärtjänsterna verkar ha haft positiv inverkan på lärarna på en övergripande kollegial nivå. Främst har det lett till att lärarna som kollektiv har fått större inflytande över hur undervisningen kan utvecklas.224 och Statskontoret har tidigare konstaterat att karriärtjänsterna visserligen erbjuder möjligheter för lärare att utvecklas i yrket, men att det finns risk för att sammanhållningen försämras bland lärarna om löneskillnaderna uppfattas som omotiverat stora.225 är det inte självklart hur uppdraget ska utformas eller hur mycket tid som ska avsättas för att utföra det.226 Denna bild bekräftas även av intervjuer med rektorer inom ramen för denna granskning. En del rektorer har lyft förstelärartjänsterna som ett sätt att attrahera duktiga lärare, vilket i sin tur har haft positiva effekter på hela skolan. Andra har lyft farhågor om att det skapar slitningar i lärarkollegiet och att det kan leda till svårmotiverade löneskillnader.227 Bland lärarna finns både positiva och negativa uppfattningar.228 är det svårt att säga att bidraget har lett till nya anställningar. 221E-post från , . 222Detta bekräftas i telefonsamtal med både rektorer och grundskoleförvaltningen i . Se även Statskontoret, Uppföljning av karriärstegsreformen för lärare. Delrapport 1, 2015, s. 61–64. Statskontoret, Uppföljning av karriärstegsreformen för lärare. Delrapport 2, 2016, s. 27–28 och , Specialdestinerade statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola?, 2014, s.55–56 och 65ff. 223Telefonintervjuer med rektorer 1–5, /30/31. 224Alvehus, , Lärarkåren och förstelärarna – Splittrad, stärkt och styrd profession, 2019. 225Riksrevisionen, Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet – högre lön men sämre sammanhållning, 2017, s.57–60. Rapporten framhåller att lärarlönelyftet förstärker effekten av karriärtjänsterna vilket gör att löneskillnaderna kan öka på ett sätt som kan skapa slitningar bland kollegerna. Se även Statskontoret, Uppföljning av karriärstegsreformen. Delrapport 3, 2017, s. 62. 226Eriksson & Player-Koro, Förstelärare i matematik En studie av konsekvenser för undervisning och utveckling av matematikundervisning, 2019. 227Telefonintervju med rektor 1 och 2, , telefonintervju med rektor 3, , telefonintervju med rektor 5, . 228Telefonintervju med rektor 2, , fokusgrupp med lärare, . 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Skolledarbidraget skulle ge socioekonomiskt svaga skolor förutsättningar att också anställa personer i ledande befattning som var särskilt yrkesskickliga och kompensera för ökade lönekostnader i samband med det.229 Tanken bakom bidraget var att ett starkt pedagogiskt ledarskap var särskilt viktigt i skolor med stora utmaningar och svåra förutsättningar.230 Statsbidraget för skolledare liknade bidraget för karriärsteg för lärare i utanförskapsområden i bemärkelsen att det syftade till att rekrytera särskilt skickliga pedagoger till skolor med stora utmaningar, men skiljde sig åt avseende vad som låg till grund för dess fördelning. För karriärtjänster i utanförskapsområden så var urvalskriteriet att skolan låg i något av de så kallade urban-15-områdena medan för skolledarbidraget var urvalskriteriet skolor med särskilt svåra förutsättningar eller med hög andel nyanlända enligt ett index framtaget av . Det gav upphov till skillnader som kan vara svåra att förstå för lärare och rektorer. I en skola kunde en rektor få ökad lön, men inte lärarna, medan det i grannskolan var tvärtom. De rektorer vi träffat är överlag positiva till lönetillägget och tycker det är rimligt med en ökning givet de mer utmanande arbetsuppgifterna.231 är det inte självklart lönetillägget som är det avgörande. En rektor hade föredragit att få resurser till det som ”egentligen” behövs men betraktar pengarna som ”plåster på såren”.232 Rektorerna anser också att det är svårbegripligt på vilka grunder tillägget betalas ut och att det inte är rimligt när två närliggande skolor med likartade förutsättningar bedöms efter olika måttstockar.233 Skolledartillägget fördelades alltså utifrån socioekonomiska faktorer definierade i förordningen.234 Att man bara kompenserade vissa av skolledarna splittrade den solidaritet som tidigare hade funnits mellan rektorerna i stadsdelen bland annat under flyktingkrisen.235 beslöt därför att kompensera de rektorer som inte hade fått bidraget genom ett extra tidsbegränsat lönetillägg.236 Planeringsledaren på grundskoleförvaltningen instämmer i att skolledarpengen hade skapat problem genom att det satte onödig press på skolcheferna när det gällde att fördela bidraget.237 I de uppgifter vi fått från grundskoleförvaltningen 229Förordningen (2016:329) om statsbidrag till skolhuvudmän för insatser inom ramen för samverkan för bästa skola och för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända. 230Pressmeddelande från , ”Statsbidrag för insatser när det gäller skolledare”, hämtad . 231Fokusgrupp med rektorer, . 232Telefonintervju med rektor 1, . 233Telefonintervju med rektorer 1–5, , och . 234Förordningen (2016:329) om statsbidrag till skolhuvudmän för insatser inom ramen för samverkan för bästa skola och för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända. 235Intervju med chef för individ och familjeomsorg och chef för kultur och fritid (tidigare chef för skolan när den låg under stadsdelens ansvar), . 236Göteborgs stad, Protokoll nr 10/2017 , . 237Telefonintervju med planeringsledare på grundskoleförvaltningen, . R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E S T A T S B I D R A G F Ö R S O C I O E K O N O M I S K T U T S A T T A O M R Å D E N framgår att staden valt att kompensera fler rektorer än de som fått ta del av statsbidraget.238 4.2 Statsbidrag till extra aktiviteter för barn och unga Den andra typen av insats vi valt att fokusera på i granskningen är riktade statsbidrag till extra aktiviteter för barn och unga. Dessa bidrag ska alla kompensera för ojämlika förutsättningarna för barn och unga i genom att erbjuda något utöver det som finns i den reguljära skol- och fritidsverksamheten. Det har varit tydligt specificerat vad kommunerna ska göra med bidraget, och aktiviteterna har i stort kunnat utföras vid sidan av den reguljära verksamheten. I det följande beskrivs fyra exempel på sådana bidrag, nämligen statsbidrag för fritidsaktiviteter för barn och unga på sommarlov respektive andra lov, samt statsbidrag för lovskola respektive läxhjälp. Sammanfattningsvis konstaterar vi att bidragen till lovaktiviteter resulterat i många aktiviteter i stadsdelen som inte hade varit möjliga utan bidraget. Lovskola och läxhjälp, som uppfattas svara mot ett reellt behov i området, är dock svårare för skolorna att hantera än lovaktiviteterna eftersom de kan innebära en extra börda för redan hårt belastade lärare. 4.2.1 Sommarlovs- och andra lovaktiviteter Barn och ungas fritid spelar en viktig roll för deras delaktighet i samhället, vägar till etablering och sociala tillit. Syftet med statsbidraget till sommarlovsaktiviteter är att göra det möjligt för barn i åldersgruppen 6–att delta i kostnadsfria sommarlovsaktiviteter. Aktiviteterna ska stimulera både flickors och pojkars deltagande, främja integration och skapa nya kontaktytor mellan barn med olika social bakgrund. Varje kommun får rekvirera medel upp till det belopp som framräknats med stöd av fördelningsnyckeln baserad på statistik över antalet barn i hushåll med försörjningsstöd i respektive kommun. Men för att möjliggöra möten över sociala gränser ska ingen särskild behovsprövning göras för de enskilda barnen. Bidraget utbetalades av MUCF 2017 och 2018–2019. Kommunerna ska använda statsbidraget till att utveckla och genomföra sommarlovsaktiviteter. Stödet ska också vara utöver vad kommunerna själva anslår för sommarlovsaktiviteter det budgetår som medel rekvireras.239 Alla kommuner rekvirerade 2017 medel för mer än 1000 olika typer av aktiviteter, till exempel bollsporter, konstnärliga aktiviteter, pyssel, utflykter, med mera.240 Vissa kommuner har helt finansierat aktiviteterna med statsbidrag, medan andra i stor utsträckning har finansierat aktiviteterna 238E-post, , . 239Regeringsbeslut S2016/00439/FST (delvis). 240Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Bidrag till sommarlovsaktiviteter. Utvärdering av statsbidrag för att genomföra kostnadsfria sommarlovsaktiviteter, 2017. 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har , utöver ovanstående, fördelat medel till kommunerna för att tillhandahålla avgiftsfria aktiviteter under övriga skollov, utifrån samma fördelningsnyckel som sommarlovsstödet. Cirka 76 000 barn uppges ha deltagit i någon sommarlovsaktivitet som genomförts med stöd av statsbidraget 2018.241 finansierade själv cirka Även de övriga lovaktiviteterna finansierades huvudsakligen av kommunen, om än i lägre grad än för sommarlovsaktiviteterna, och cirka 30 000 barn i kommunen deltog i någon aktivitet. Endast en dryg fjärdedel av bidraget kunde dock förbrukas. Eftersom bidraget kom för nära inpå sportlovet var det svårt att hitta personal som kunde jobba på helgdagar. En annan orsak var att pengarna av olika skäl inte kunde användas under hela jullovet. Dessutom stod inför organisationsförändringar, vilket också påverkade förmågan att anordna lovaktiviteter. Sammantaget har lovsatsningarna inneburit att har kunnat erbjuda gratis aktiviteter till fler än vad som annars hade varit möjligt. En tjänsteperson som arbetar med statsbidrag centralt i framhöll lovsatsningarna som ”väldigt bra” exempel på vad statliga medel kan bidra med i utsatta områden. Det är också tydligt, menar tjänstepersonen, att man inte ska göra någon skillnad på vem som får ta del av det, vilket har möjliggjort att barn från olika stadsdelar möts. Staden har uppmuntrat just aktiviteter som innebär att man reser från sitt område, i båda riktningar. har ungefär hälften av deltagarna rört sig på en för dem ny plats i staden, vilket också går hand i hand med stadsdelsförvaltningarnas plan för fritidsverksamhet att ”öka ungas tillgång till hela staden som arena”242. De vi mött på stadsdelnivå har tagit upp flera positiva aspekter av lovaktiviteterna, som riktad verksamhet på biblioteken, läscirklar, aktiviteter på , , idrottsevenemang, med mera.243 Aktiviteterna uppges ha gett stimulans och personlig utveckling samt skapat nya kontaktytor mellan barn med olika social bakgrund. Ytterligare en positiv aspekt är att man har sett en jämn könsfördelning på aktiviteterna, vilket inte är fallet på fritidsgårdarna.244 Chefen för kultur och fritid betonar vikten av att det händer saker i stadsdelen och att aktiviteterna bidragit till att området är lugnt på loven. Bidraget uppfattas dessutom ha varit tillräckligt stort för att innebära en märkbar skillnad.245 241Göteborgs stad, stads återrapportering av medel, 2019. 242Intervju med tjänstepersoner vid i , . 243Intervju med chef för individ och familjeomsorg och chef för kultur och fritid (tidigare chef för skolan när den låg under stadsdelens ansvar), . 244E-post med kompletterande uppgifter från , . 245Intervju med chef för individ och familjeomsorg och chef för kultur och fritid (tidigare chef för skolan när den låg under stadsdelens ansvar), . R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E S T A T S B I D R A G F Ö R S O C I O E K O N O M I S K T U T S A T T A O M R Å D E N Statsbidrag för lovaktiviteter ligger vid sidan av den reguljära verksamheten, och påverkar stadsdelsförvaltningen annorlunda än bidrag där man anställer personer i den reguljära verksamheten. Att anställa personer på statsbidrag leder till en viss osäkerhet i och med att man inte räknar med att medlen är långsiktiga. Statsbidraget styr att man ska göra aktiviteten mellan specificerade datum vilket medfört att stadsdelen inte ansett sig kunna anställa någon utan måste upphandla verksamheten. Det innebär att det blir en större planeringsinsats i stället, men att den ordinarie verksamheten inte störs lika mycket.246 4.2.2 Lovskola och läxhjälp Alla skolor är skyldiga att erbjuda lovskola till de elever i årskurs 8 och 9 som riskerar att inte uppnå eller inte har uppnått gymnasiebehörighet.247 Statsbidrag för undervisning under skollov har funnits sen 2014 med syfte att erbjuda skolundervisning för elever som riskerar att inte uppnå kunskapskraven.248 Skolor kan dock fortfarande söka statsbidrag för att anordna lovskola utöver den man är skyldig att tillhandahålla. Det finns även möjlighet att söka statsbidrag för läxhjälp.249 Bidragen ger skolhuvudmän ett stimulansbelopp för att frivilligt arrangera dessa verksamheter. De rektorer vi träffat i har en positiv bild av framför allt statsbidraget för läxhjälp eftersom medlen anses lätta att hantera. Rektorer vi träffat beskriver att läxhjälpen var ”klar, tydlig och enkel”, och att ”pengarna bara kom in på kontot”. Det uppgavs vara tydligt att man fick per elev och att det var ett mål som är klart och tydligt definierat. Det upplevdes lätt att ordna med läxläsningen och enkelt att följa upp med närvarolistor.250 Statsbidrag för både läxhjälp och lovskola lyfts fram som positiva för att de hjälper elever med språket, vilket är särskilt viktigt i områdets skolor. Ett problem är däremot att statsbidraget inte går att använda i de lägre årskurserna trots att de också kan vara i stort behov av extra stöd, framför allt när det gäller läs- och språkträning.251 När dessa bidrag togs upp i vår fokusgrupp med rektorer uppstod en diskussion om varför man inte satsar mer på lovskola, för flera och , särskilt i utsatta områden, givet att det är barn från hela världen som utgör elevunderlaget. Att det finns ett så tydligt behov av sommarskola är en signal om att skolan misslyckats med att lära ut svenska, menade en av rektorerna. 252 Lovskolan kan således sägas innebära att man genomför 246Intervju med chef för individ och familjeomsorg och chef för kultur och fritid (tidigare chef för skolan när den låg under stadsdelens ansvar), . 2471 kap. 3 § och 10 kap. 23 a-b §§ skollagen (2010:800). 248Se förordningen (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov. 249Se förordningen (2014:144) om statsbidrag för hjälp med läxor eller annat skolarbete. 250Fokusgrupp med rektorer, . 251Telefonintervju med rektor 2, , telefonintervju med rektor 4, . 252Fokusgrupp med rektorer, . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N insatser utanför den ordinarie verksamheten men som bidrar till att underlätta för den. Ett liknande resonemang fördes i en utvärdering av läxhjälp som genomfördes . En generell slutsats från denna var att ju mer ambitiös läxhjälpen är, desto mer tangerar den också den ordinarie verksamheten. Detta ökar i sin tur otydligheten i läxhjälpens funktion och det uppstår en risk för att läxhjälpen i praktiken uppfyller funktioner som skolan borde klara av inom ordinarie ramar. Att i stället erbjuda läxhjälp är problematiskt och skulle kunna motverka likvärdigheten i och med att inte alla elever har möjlighet att delta Vid utformning av läxhjälp är det alltså viktigt, enligt utvärderingen, att läxhjälpsverksamheten inkluderas i styrningen av skolan som helhet och i det systematiska kvalitetsarbetet.253 Ett problem med statsbidraget för lovskola är att det kan saknas lärare som kan undervisa på loven. Det är svårt att få lärare att ta på sig ytterligare arbetsuppgifter när det redan saknas grundbemanning i skolan. i ett område som har svårt att attrahera och behålla behöriga lärare är därför något som kan göra både läxhjälpen och lovskolan till en belastning.254 En annan svårighet är att elever som erbjudits lovskola kan tacka nej.255 Slutligen kan också vara svårt för rektorerna att skilja på den obligatoriskt anordnade lovskolan från den delen de kan söka statsbidrag för. Det innebär svårigheter att förutse hur mycket statsbidrag som ska sökas, vilket också påverkar planeringsförutsättningarna.256 4.3Statsbidrag för att motverka segregation och öka skolans likvärdighet En stor del av kritiken som finns mot statsbidrag har handlat om att bidragen försvårar kommunernas egen planering och att de leder till detaljstyrning. Den tredje och sista typen av insats vi valt att titta på är statsbidrag som i stället är utformade för att ge stort utrymme åt kommunerna att anpassa bidraget till det kommunen och stadsdelen själva prioriterar och som ligger i linje med befintliga mål och aktiviteter. För det första är det statsbidraget till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden257 som delas ut av . I detta sammanhang tar vi också upp statsbidraget mot segregation258 som delas ut av Delegationen mot segregation, Delmos. Statsbidraget mot segregation är utformat 253Skolverket, Mer än bara läxor. En utvärdering av läxhjälp på tio skolor, 2014. 254Telefonintervjuer med rektor 3, och rektor 5, ; , Redovisning av uppdrag avseende kompetensförsörjning av lärare i skolor med högt socioekonomiskt index, 2019. 255Pressmeddelande från , ”Många skolor vill anordna lovskola men har svårt att fylla platserna med elever”, Hämtad . 256Skriftligt svar från grundskoleförvaltningen, . 257Förordningen (2018:151) om statsbidrag till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden. 258Förordningen (2018:118) om statsbidrag till kommuner och landsting för att minska och motverka segregation. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E S T A T S B I D R A G F Ö R S O C I O E K O N O M I S K T U T S A T T A O M R Å D E N som ett komplement till statsbidraget till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden som delas ut av . För det andra är det jämlikhetsbidraget259 och likvärdighetsbidraget260 till skolan som, liksom statsbidraget till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden, också är utformade för att ge stort utrymme åt kommunerna att anpassa det till lokala behov. 4.3.1Bidrag till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden och bidrag för att motverka segregation Statsbidraget till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden syftar till att stärka ekonomisk och social utveckling i 32 på förhand utpekade kommuner med områden som har utmaningar utifrån kriterierna hög arbetslöshet, låg utbildningsnivå, lågt valdeltagande och låg sysselsättningsgrad.261 Medel kunde sökas för att ta fram en övergripande plan och till åtgärder för att stärka den ekonomiska och sociala utvecklingen. När bidragen fördelades skulle prioritera långsiktigt utvecklingsarbete och beakta sektorsövergripande åtgärder. Den övervägande majoriteten av insatserna har handlat om breda välfärdssatsningar, till exempel tidiga insatser för barn och unga, fritidsverksamheter, språkinsatser för nyanlända, eller trygghetsvärdar.262 Kommunerna har kunnat ansöka om medel i taget. har beviljat dryga –2020. Bidraget förvaltas och handläggs av men uppdraget har genomförts i nära samarbete med Delmos. Enligt stadsdelens redovisning har för tagit del av av medlen från . Beloppet var baserat på förslag från stadens 10 stadsdelar på insatser vars kostnader helt eller delvis kunde täckas av dessa medel. Stadsdelarna tilldelades en summa vardera, där de stadsdelar med särskilt utsatta områden tilldelades betydligt större belopp. Det var sedan upp till varje stadsdel att bestämma vilka av alla föreslagna insatser de finansierade med statsbidraget. Alla stadsdelar har fått rapportera tillbaka vilka kostnader de faktiskt haft och vad de använt bidraget till. I stadsdelen finns det en trygghetssamordningsenhet som arbetar med olika utvecklingsfrågor i området. Vid besök i stadsdelen bestod den av nio tillsvidaretjänster. En stor del av finansieringen av de insatser som genomförs kommer från projektmedel, men stadsdelen har valt att ha tillsvidareanställda för att få kontinuitet i verksamheten. Arbetet handlar om att 259Förordningen (2017:818) om statsbidrag för ökad jämlikhet i . 260Förordningen (2018:49) om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. 261Regeringskansliet, Promemoria: ska hålla ihop – segregationen ska brytas, 2018. Se även förordningen (2018:151) om statsbidrag till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden. 262Tillväxtverket, Delrapport - Uppdrag att stärka kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden. Återrapportering av genomförda insatser och resultat, 2019, s. 13–15. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ge stöd till förvaltningen i frågor som exempelvis rör våldsbejakande extremism, parallella maktstrukturer, hedersrelaterat våld och förtryck, ungdomar i kriminalitet och avhoppare från ”gäng”. Arbete görs också med områdesutveckling och lokal samverkan med polisen och bostadsbolag samt med att motverka parallella samhällssystem och att stärka demokratin. Enheten är organisatoriskt placerad under individ- och familjeomsorgen men har ett förvaltningsövergripande ansvar. i menar att de verksamheter som möjliggjorts 2019–2020 för detta statsbidrag inte hade funnits utan extern finansiering och nämner exempelvis koordinatorer för familjecentrerat arbetssätt, utökade hembesök, föräldrastöd och resursteam mot hedersrelaterat våld. Statsbidrag för att motverka segregation, som delas ut av Delmos, är tänkt att komplettera statsbidraget som delas ut av och är mindre Som vi tidigare nämnt finns det också en kritik om att statsbidrag enbart riktar sig till vissa utpekade ”eftersatta” eller ”utsatta” områden, vilket osynliggör de områden som dessa är segregerade ifrån, och innebär att dessa ”icke utsatta” områden undgår problematisering. Det finns även en kritik att insatser för att motverka segregation fokuserar på konsekvenserna av, snarare än orsakerna till segregation. Utformningen av statsbidraget mot segregation har skett mot bakgrund av denna kritik och särskiljer sig från de andra statsbidragen genom att det syftar till att arbeta med orsakerna till segregation.