prop · H80335 · 2020-10-19 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:35 lämplighetskrav för offentliga biträden Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen anser att tryggheten för placerade barn och unga behöver stärkas. Flera åtgärder har vidtagits i detta syfte. beslutades att ge en utredare i uppdrag att utreda hur principen om barnets bästa kan stärkas i samband med bedömningen av om vård enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, ska upphöra. beslutade regeringen att ge iuppdrag att –2022 genomföra kunskapshöjande insatser inom familjehemsvården om bl.a. nationella adoptioner. I en remiss till Lagrådet har socialutskott beslutat inhämta Lagrådets yttrande över två lagförslag för att öka tryggheten för placerade barn och unga. Regeringen anser att det krävs ytterligare lagändringar för att stärka tryggheten för placerade barn och unga. I denna proposition föreslår därför regeringen ändringar i socialtjänstlagen (2001:453) och i LVU som innebär att socialnämnden har en skyldighet att, efter det att barnet varit placerat i samma familjehem , överväga frågan om vårdnadsöverflyttning . I propositionen föreslås även att det ska införas särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden i mål och ärenden enligt LVU. Endast den som på grund av sina kunskaper och erfarenheter och även i övrigt är särskilt lämplig för uppdraget får förordnas som offentligt biträde. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ........................... Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) .......................................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Regelbundna överväganden om vårdnadsöverflyttning .................... ska verka för att barn och unga växer upp under trygga förhållanden.................................. Vård enligt LVU................................................................. Gällande regler om vårdnadsöverflyttning vid placering av barn .............................................................. Pågående åtgärder för att öka tryggheten för placerade barn och unga ................................................... Övervägande av vårdnadsöverflyttning ska efter viss skyldighet att överväga vården bör inte Särskilda lämplighetskrav ställs på det offentliga biträdet.............. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Konsekvenser för barn...................................................... Konsekvenser för jämställdheten ..................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ......................... Förslaget till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) ........................................................................ Sammanfattning av betänkandet Barns och ungas rätt vid tvångsvård – förslag till ny LVU (SOU 2015:71) i relevanta delar................................................. Betänkandets lagförslag i relevanta delar ......................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga Härigenom föreskrivs att 13 och 39 §§ lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ska ha följande lydelse. Har den unge beretts vård med stöd av 2 §, ska socialnämnden minst en gång var sjätte månad överväga om vård enligt lagen fortfarande behövs och hur vården bör inriktas och utformas. Har den unge beretts vård med stöd av 3 §, ska socialnämnden för verkställighet av vårdbeslutet pröva om vård med stöd av lagen ska upphöra. Denna fråga ska därefter prövas fortlöpande från senaste prövning. När den unge har varit placerad i När den unge har varit placerad i det att placeringen verkställdes, ska det att placeringen verkställdes, ska om det finns skäl att ansöka om om det finns skäl att ansöka om 6 kap. 8 § . 6 kap. 8 § . ska frågan övervägas . I mål och ärenden om beredande av vård enligt 2 eller 3 §, omhändertagande enligt 6 eller 6 a §, fortsatt omhändertagande enligt 9 a §, upphörande av fortsatt omhändertagande enligt 9 b §, upphörande av vård enligt 21 §, flyttningsförbud enligt 24 §, upphörande av flyttningsförbud enligt 26 §, utreseförbud enligt 31 a §, upphörande av utreseförbud enligt 31 c § eller tillfälligt utreseförbud enligt 31 d § eller vid överklagande enligt 41 § första stycket 1 ska offentligt biträde förordnas för den som åtgärden avser samt för dennes vårdnadshavare, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. Till offentligt biträde för den unge får endast den förordnas som på grund av sina kunskaper och erfarenheter och även i övrigt är särskilt lämplig för uppdraget. Senaste lydelse 2012:777. Senaste lydelse 2020:352. Behövs offentligt biträde både för den unge och för dennes vårdnadshavare, förordnas gemensamt biträde, om det inte finns motstridiga intressen mellan dem. Vid överklagande enligt 42 § ska offentligt biträde förordnas för den som är och som åtgärden avser, om det inte måste antas att behov av biträde saknas. Offentligt biträde förordnas av Offentligt biträde förordnas av den domstol som handlägger målet. den domstol som handlägger målet. I ärenden hos socialnämnd eller I ärenden hos socialnämnd för- ordnas offentligt biträde av förvalt- offentligt biträde av förvaltnings- Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att 6 kap. 8 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha följande lydelse. Vårdas ett barn med stöd av denna lag i ett annat hem än det egna, ska socialnämnden minst en gång var sjätte månad överväga om vården fortfarande behövs och hur vården bör inriktas och utformas. När barnet har varit placerat i När barnet har varit placerat i det att placeringen verkställdes, ska det att placeringen verkställdes, ska om det finns skäl att ansöka om om det finns skäl att ansöka om 6 kap. 8 § . 6 kap. 8 § . ska frågan övervägas . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2012:776. Ärendet och dess beredning gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av bestämmelserna i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, samt analysera behovet av förändringar och förtydliganden av regelverket (dir. 2012:79). Syftet med utredningen var bl.a. att ytterligare stärka barnrättsperspektivet och rättssäkerheten för barn och unga som tvångsvårdas enligt LVU samt att bidra till kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården, med särskilt fokus på tvångsvård. beslutade regeringen att komplettera utredningens uppdrag med att också omfatta en översyn av olika placeringsalternativ för barns och ungas boende, vård och fostran enligt socialtjänstlagen (2001:453) och LVU samt lämna förslag till fler alternativ än vad som finns . Tilläggsuppdraget redovisades genom delbetänkandet Boende utanför det egna hemmet – placeringsformer för barn och unga (SOU 2014:3). kompletterades uppdraget med en översyn av hur långsiktighet och stabilitet i större utsträckning kan säkerställas för barn som är eller bedöms bli långvarigt placerade (dir. 2014:87). överlämnade utredningen slutbetänkandet Barns och ungas rätt vid tvångsvård – Förslag till ny LVU (SOU 2015:71). I betänkandet lämnades förslag bl.a. till en ny lag med särskilda bestämmelser om vård av unga. En sammanfattning av betänkandet i relevanta delar finns i bilaga 1. Utredningens lagförslag i relevanta delar finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (S2015/04694). socialutskott beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över två lagförslag från utredningen för att öka tryggheten för placerade barn och unga. I denna proposition behandlas ytterligare förslag från slutbetänkandet, vilka avser socialnämndens skyldighet att överväga frågan om vårdnadsöverflyttning regelbundet, att ersätta socialnämndens skyldighet att överväga vården med en rapporteringsskyldighet, samt att införa särskilda lämplighetskrav för offentliga biträden. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag som är likalydande med lagförslagen i denna proposition. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. 4.1Socialnämnden ska verka för att barn och unga växer upp under trygga förhållanden trädde lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter i kraft. Den nya lagen innebär ett förtydligande av att domstolar och rättstillämpare ska beakta de rättigheter som följer av FN:s konvention om barnets rättigheter (). I artikel 3 i fastslås principen om barnets bästa. Principen om barnets bästa återfinns även i en rad olika bestämmelser i den svenska lagstiftningen. Bland annat framgår det av 1 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, att vid åtgärder som rör barn ska barnets bästa särskilt beaktas och vid beslut eller andra åtgärder som rör vård- eller behandlingsinsatser för barn ska vad som är bäst för barnet vara avgörande. En liknande bestämmelse finns i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, förkortad LVU, där det av 1 § femte stycket framgår att vid beslut enligt lagen ska vad som är bäst för den unge vara avgörande. Enligt 5 kap. 1 § SoL ska socialnämnden verka för att barn och unga växer upp under trygga och goda förhållanden. Nämnden ska i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och unga som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och stöd som de behöver och, om barnets eller den unges bästa motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet. ska sörja för att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna placeras i familjehem, stödboende eller hem för vård eller boende. ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård (6 kap. 1 § SoL). ska i fråga om barn som vårdas i ett familjehem, jourhem, annat enskilt hem, stödboende eller hem för vård eller boende medverka till att de, förutom god vård och fostran, också i övrigt får gynnsamma uppväxtförhållanden och verka för att de får lämplig utbildning och den hälso- och sjukvård som de behöver. ska även lämna vårdnadshavarna och föräldrarna råd, stöd och annan hjälp som de behöver (6 kap. 7 § SoL). Vidare ska socialnämnden noga följa vården av de barn och unga som vårdas i ett familjehem, jourhem, stödboende eller hem för vård eller boende främst genom regelbundna personliga besök i det hem där barnet eller den unge vistas, enskilda samtal med den unge, samtal med den eller dem som tagit emot barnet eller den unge i sitt hem och samtal med vårdnadshavarna. ska särskilt uppmärksamma barnets eller den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång samt relationer till anhöriga och andra närstående (6 kap. 7 b § SoL och 13 a § LVU). Att noga följa och stödja de barn som omhändertagits för samhällsvård är en av den sociala barn- och ungdomsvårdens viktigaste uppgifter (prop. 2012/13:10 s. 76). När vård ges i ett familjehem, stödboende eller hem för vård eller boende ska det finnas en av socialnämnden särskilt utsedd socialsekreterare som ansvarar för kontakterna med barnet eller den unge. barnet eller den unge regelbundet i den omfattning som är lämplig utifrån Prop. 2020/21:35 barnets eller den unges behov och önskemål (6 kap. 7 c § SoL). SoL bygger på frivillighet, och insatser till barn och unga ska i första hand ges med stöd av den lagen. Om det inte är möjligt eller tillräckligt med frivilliga insatser, ligger det inom socialnämndens ansvar att överväga om barnet eller den unge har behov av vård enligt LVU. LVU är en tvångslagstiftning som kompletterar SoL. Av 1 § LVU framgår att den som är ska beredas vård om någon av de situationer som anges i 2 eller 3 § föreligger och det kan antas att behövlig vård inte kan ges den unge med samtycke av den eller dem som har vårdnaden om honom eller henne och, när den unge fyllt , av honom eller henne själv. Vård med stöd av 3 § får även beredas den som har fyllt men inte , om sådan vård med hänsyn till den unges behov och personliga förhållanden i övrigt är lämpligare än någon annan vård och det kan antas att behövlig vård inte kan ges med den unges samtycke. Av 2 § LVU följer att vård ska beslutas om det på grund av fysisk eller psykisk misshandel, otillbörligt utnyttjande, brister i omsorgen eller något annat förhållande i hemmet finns en påtaglig risk för att den unges hälsa eller utveckling skadas. Av 3 § första stycket följer att vård också ska beslutas om den unge utsätter sin hälsa eller utveckling för en påtaglig risk att skadas genom missbruk av beroendeframkallande medel, brottslig verksamhet eller något annat socialt nedbrytande beteende. Vidare ska vård, enligt 3 § andra stycket, beslutas om den som dömts till sluten ungdomsvård enligt 32 kap. 5 § vid verkställighetens slut bedöms vara i uppenbart behov av fortsatt vård för att inte löpa sådan risk som avses i 3 § första stycket LVU. Har den unge beretts vård med stöd av 2 §, ska socialnämnden minst en gång var sjätte månad överväga om vård enligt lagen fortfarande behövs och hur vården bör inriktas och utformas (13 § första stycket LVU). Har den unge beretts vård med stöd av 3 §, ska socialnämnden för verkställighet av vårdbeslutet pröva om vård med stöd av lagen ska upphöra. Denna fråga ska därefter prövas fortlöpande från senaste prövning (13 § första andra stycket LVU). När vård med stöd av LVU inte längre behövs ska socialnämnden, enligt 21 § LVU, besluta att vården ska upphöra. Nämnden ska noga förbereda den unges återförening med den eller dem som har vårdnaden om honom eller henne. Vård som har beslutats med stöd av 2 § ska dock upphöra senast när den unge fyller och vård som har beslutats med stöd av 3 § ska upphöra senast när den unge fyller . Enligt statistik om socialtjänstinsatser till barn och unga 2019 var 6 045 barn placerade enligt LVU (inklusive omhändertagande) . Av dessa var 3 236 pojkar och 2 809 flickor. Brister i hemmiljön utgör den vanligaste grunden för beslut om vård med stöd av LVU. Majoriteten av de barn som får vård med stöd av LVU placeras i familjehem. var 4 007 barn placerade i familjehem (inklusive nätverkshem och jourhem) med stöd av LVU. 4.3Gällande regler om vårdnadsöverflyttning vid placering av barn Barn har rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran (6 kap. 1 § , förkortad FB). Av 6 kap. 2 § FB följer att ett barn står under vårdnad av båda föräldrarna eller en av dem, om inte rätten har anförtrott vårdnaden åt en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Vårdnaden om ett barn består till dess att barnet fyller . Den som har vårdnaden om ett barn har ett ansvar för barnets personliga förhållanden och ska se till att barnets behov av omvårdnad, trygghet och god fostran blir tillgodosedda. Barnets vårdnadshavare svarar även för att barnet får den tillsyn som behövs med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter samt ska bevaka att barnet får tillfredsställande försörjning och utbildning. I syfte att hindra att barnet orsakar skada för någon annan ska vårdnadshavaren vidare svara för att barnet står under uppsikt eller att andra lämpliga åtgärder vidtas. I FB regleras under vilka förutsättningar som domstolen kan besluta om att vårdnaden ska flyttas över till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Av 6 kap. 7 § första stycket FB följer att om en förälder vid utövandet av vårdnaden om ett barn gör sig skyldig till missbruk eller försummelse eller i övrigt brister i omsorgen om barnet på ett sätt som medför bestående fara för barnets hälsa eller utveckling ska rätten besluta om ändring i vårdnaden. Av bestämmelsens andra stycke framgår det att om barnet står under båda föräldrarnas vårdnad och det som sägs i första stycket gäller en av dem, ska rätten anförtro vårdnaden åt den andra föräldern ensam. Brister också den föräldern i omsorgen om barnet på det sätt som sägs i första stycket, ska rätten flytta över vårdnaden till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. Överflyttning på grund av förälders olämplighet torde endast undantagsvis aktualiseras om barnet inte beretts vård enligt LVU. Det är först när en återförening och omfattande insatser inte kan komma till stånd som det kan bli fråga om att ändra vårdnaden med stöd av bestämmelserna i 6 kap. 7 § (prop. 1981/82:168 s. 68). Av 6 kap. 8 § FB följer att om ett barn stadigvarande har vårdats och fostrats i ett annat enskilt hem än föräldrahemmet och det är uppenbart att det är bäst för barnet att det rådande förhållandet får bestå och att vårdnaden flyttas över till dem som tagit emot barnet, ska domstolen utse dessa till särskilt förordnade vårdnadshavare för barnet. Bestämmelsen syftar till att förhindra att barn som har rotat sig i ett familjehem blir uppryckta från en miljö där de har funnit sig tillrätta och känner en större trygghet och känslomässig förankring än i det tidigare hemmet (prop. 1981/82:168 s. 70). Det finns ingen absolut tidsgräns för när ett barn kan anses ha vårdats stadigvarande i ett familjehem. Av förarbetena följer dock att vårdnaden kan flyttas över först när barnet rotat sig i familjehemmet och funnit sig tillrätta där. Vidare konstateras att en placering av ett barn i ett familjehem som utgångspunkt bör inriktas på att få till stånd en återförening av barnet och föräldrarna även om arbetet med återförening kan ta . I vissa fall kan det emellertid stå klart att det är bäst för barnet att stanna kvar i familjehemmet (prop. 1981/82:168 s. 39 och 40). Avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge är Prop. 2020/21:35 enligt 6 kap. 2 a § FB barnets bästa. Frågor om vårdnadsöverflyttning enligt 6 kap. 8 § FB prövas på talan av socialnämnden (se 6 kap 8 § andra stycket FB). En överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § FB innebär att ansvaret för barnets personliga förhållanden och för att barnets behov av omvårdnad, trygghet och en god fostran tillgodoses flyttas över på den eller dem som ska ta över vårdnaden (se 6 kap 1 och 2 §§ FB). Föräldrarna är fortsatt underhållsskyldiga och barnet har som huvudregel fortfarande rätt till umgänge med sina föräldrar. har en lagstadgad skyldighet att, när barnet har varit placerat i samma familjehem från det att placeringen verkställdes, särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § FB. Detta gäller både när ett barn har placerats med vårdnadshavarnas samtycke och när ett barn placerats med stöd av LVU (se 6 kap. 8 § andra stycket SoL och 13 § tredje stycket LVU). Bestämmelserna om socialnämndens skyldighet att överväga frågan om vårdnadsöverflyttning infördes för att möjligheterna till överflyttning av vårdnaden ansågs ha utnyttjats i alltför liten utsträckning. I förarbetena uttalas att överflyttning av vårdnaden skapar bättre möjligheter för kontinuitet och trygghet i vården. Vidare påpekas att det kan anses rimligt, mot bakgrund av att de flesta barn som blir kvar länge i vården placerats i åldern , att ett övervägande görs när barnet varit placerat i samma hem (prop. 2002/03:53 s. 86). Det finns inget som hindrar att nämnden överväger frågan om vårdnadsöverflyttning innan placeringen varat (se bet. 2002/03:SoU15 s. 49). 4.4Pågående åtgärder för att öka tryggheten för placerade barn och unga Enligt beslut har uppdragit åt en utredare att utreda hur principen om barnets bästa kan stärkas i samband med bedömningen av om vård enligt LVU ska upphöra. Utredaren har även i uppdrag att utreda om det finns behov av att tidigarelägga socialnämndens skyldighet att överväga om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § FB, om det bör införas en skyldighet för socialnämnden att följa upp barns situation efter det att en placering enligt SoL eller LVU har upphört samt om det bör införas en möjlighet för socialnämnden att besluta att en vårdnadshavare eller förälder ska uppvisa resultat av prov för kontroll av påverkan av narkotika, alkoholhaltiga drycker m.m. i samband med umgänge, men även i samband med vårdens upphörande (S2020/03820). Regeringen gav i uppdrag att –2022 genomföra kunskapshöjande insatser om nationella adoptioner m.m. inom familjehemsvården (S2020/05272). I uppdraget ingår att stödja kommunerna när de utvecklar sitt arbete med att rekrytera familjehem i syfte att nå ut till fler och en större bredd av familjehem. Frågor om adoption, vårdnadsöverflyttning och familjehemmets inställning till en varaktig relation kan behöva uppmärksammas redan i rekryteringsprocessen. Välfungerande familjehem utgör en stark skydds- faktor för placerade barn och det är därför viktigt att det finns en god 2020/21:35 tillgång till familjehem för att möjliggöra en bra matchning mellan barnet och familjehemmet utifrån barnets behov. 4.5Övervägande av vårdnadsöverflyttning ska ske Regeringens förslag: Den skyldighet som socialnämnden har att särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § när den unge har varit placerad i samma familjehem , ska kompletteras med en skyldighet för socialnämnden att även efter denna tidpunkt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden. Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Utredningen föreslår också att de fortsatta övervägandena om överflyttning av vårdnaden ska ske i samband med rapporteringen av barnets vård. Remissinstanserna: Majoriteten tillstyrker eller har inte någon invändning mot utredningens förslag. är positivt till utredningens förslag men påpekar att vårdnadsöverflyttning inte kan genomföras rutinmässigt och att vårdnadsöverflyttning inte passar i alla sammanhang även om barnet har varit placerat i samma familjehem. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd understryker att ett fungerande umgänge inte kan vara ett formellt hinder för en vårdnadsöverflyttning och att det finns barn som behöver ha kontakt med sina föräldrar för att må bra. Det innebär dock inte att föräldrarna alltid kan eller är lämpliga att ha den juridiska vårdnaden om barnet. Kvinnors nätverk lyfter vårdnadshavarnas bristande förmåga att sätta barnets bästa i främsta rummet som skäl till vårdnadsöverflyttning samt vikten av att socialnämnden använder möjligheten att ansöka om vårdnadsöverflyttning. anser att s.k. öppen adoption också ska övervägas jämte vårdnadsöverflyttning när barnet har varit placerat i familjehem , och i anser att bedömningar om vårdnadsöverflyttning i ärenden om våld behöver synliggöras mer och att det är viktigt att synliggöra möjligheten till vårdnadsöverflyttning även i andra situationer och där barnet är äldre. I de fallen finns sällan ett familjehem som kan ta över vårdnaden om barnet utan för dem skulle det behövas rutiner i kommunen kring särskilda förordnade vårdnadshavare. Ett par remissinstanser påpekar att det saknas en problematisering kring de allmänna förutsättningarna för överflyttning av vårdnad. Bland annat anser (medicinska fakulteten) att en diskussion behöver föras över möjliga hinder mot vårdnadsöverflyttning och hur de kan undanröjas och menar att familjehemmen övertar funktioner och kan förlora det juridiska, ekonomiska och praktiska stödet som utgör och att det kan finnas skäl att skapa och öppna möjligheter för att kvarstå med olika funktioner i de fall där föräldrarna är svåra att samarbeta med.