prop · H703148 · 2020-04-15 00:00:00 — Därför bör understödsföreningarna vara undantagna även från bestämmelserna om företagsstyrning i 10 kap. FRL. För föreningar som beviljas undantag bör det i stället gälla krav som är utformade efter förebild av dem som gäller enligt den upphävda lagen om understödsföreningar. I promemorian föreslås att större föreningar ska ha en organisation för företagsstyrning som säkerställer att företaget styrs på ett sunt och ansvarsfullt sätt. Regeringen anser dock, i likhet med , att det är tillräckligt att styrelsen säkerställer detta även i större föreningar. I lagtexten bör det uttryckas som att föreningen ska styras på ett sunt och ansvarsfullt sätt. Det bör också vara möjligt att i förordning eller myndighetsföreskrifter ange hur verksamheten ska styras. Som flera remissinstanser påpekar kan det även förväntas bli svårt för många understödsföreningar, som ofta har ett begränsat antal medlemmar, att hitta personer som svarar mot de högt ställda kraven på styrelseledamöter som gäller enligt försäkringsrörelselagen. Det särskilt eftersom många understödsföreningar i sina stadgar kräver att den som ingår i styrelsen också ska vara medlem i föreningen. Regeringens förslag innebär att föreningarna ska vara undantagna från de allmänna kraven om företagsstyrning i försäkringsrörelselagen (10 kap.). Av det följer också att de är undantagna från de lämplighetskrav för styrelseledamöter som annars gäller för försäkringsföretag (10 kap. 5 §). Det blir därmed inte heller aktuellt för att göra en sådan lämplighetsprövning av styrelsen som görs för försäkringsföretag i allmänhet vid prövningen av ansökningar från föreningarna (jfr 2 kap. 4 § första stycket). Enligt den upphävda lagen om understödsföreningar gäller för de nu aktuella föreningarna som huvudregel en särskild solvensreglering. Den innebär i huvudsak att en förening alltid ska ha ett belopp som motsvarar summan av försäkringsfonden och övriga skulder i föreningen i vissa särskilt angivna slag av tillgångar (24 §). I 5–9 kap. FRL finns detaljerade bestämmelser om bl.a. tillgångar, skulder, försäkringstekniska avsättningar och investeringar. Det finns dock bestämmelser om att s.k. små försäkringsföretag kan beviljas undantag från dessa bestämmelser (1 kap. 19 §). För de små försäkringsföretagen gäller då i stället bestämmelser om bl.a. tillgångar, skuldtäckning och ett särskilt anpassat riskbaserat kapitalkrav (1 kap. 19 c §). Det är enligt regeringens uppfattning inte motiverat att kräva av understödsföreningarna att de ska följa den avancerade och krävande regleringen om solvens- och kapitalkrav i försäkringsrörelselagen som gäller för försäkringsföretag i allmänhet, och de bör därför få undantas från de bestämmelserna. Det är inte heller nödvändigt att ett riskbaserat kapitalkrav ska gälla för föreningarna. Det finns inte heller anledning att låta bestämmelserna om investeringar i 6 kap. FRL gälla för understödsföreningarnas verksamhet. Föreningarna bör även i enlighet med vad och flera understödsföreningar föreslår få undantas från bestämmelserna om register, förmånsrätt och principer för aktieägarengagemang i samma kapitel. För föreningar som beviljas undantag bör det i stället gälla ett schablonberäknat kapitalkrav, och det bör krävas att föreningarnas tillgångar placeras på ett aktsamt sätt. I 4 kap. FRL finns en bestämmelse om information som lämnas till bl.a. försäkringstagare och andra ersättningsberättigade och ett bemyndigande enligt vilket regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer för meddela föreskrifter om vilken information som ska lämnas (2 § och 18 § 2). har meddelat sådana föreskrifter, föreskrifter och allmänna råd (FFFS 2011:39) om information som gäller försäkring och tjänstepension. De föreskrifterna är förhållandevis omfattande med mer detaljerade krav på försäkringsföretagens informationsgivning. Som flera understödsföreningar anför är de föreskrifterna väl stränga med hänsyn till föreningarnas verksamhet och behoven hos deras medlemmar. Föreningarna bör därför undantas från kravet, och i stället omfattas av ett motsvarande krav som är särskilt anpassat till dem (se förslag nedan i detta avsnitt). I 16 kap. FRL finns bestämmelser om offentliggörande av olika uppgifter och i 19 kap. finns bestämmelser om grupptillsyn. Bestämmelserna fyller knappast någon egentlig funktion för understödsföreningarna eftersom de inte bedriver affärsmässig försäkringsrörelse och inte heller ingår i grupper. Understödsföreningarna bör därför undantas från de bestämmelserna. De alternativa kraven ska vara anpassade för föreningarnas verksamhet Till skillnad från det som föreslås i promemorian, bör det uttryckligen anges i lagtexten att de krav som ska gälla för föreningar som beviljas undantag ska vara anpassade för deras verksamhet. Som konstateras i avsnitt 5.2 kan verksamheten skilja sig mycket åt i olika föreningar. Även kraven bör anpassas efter verksamhetens omfattning, och därför bör det införas en bestämmelse om att kraven ska anpassas efter om det är en mindre förening som beviljats undantag. Därigenom bör det med tillräcklig tydlighet framgå att avsikten inte är att kraven i dessa delar ska skärpas, vare sig i förhållande till försäkringsrörelselagen eller till den upphävda lagen om understödsföreningar. Föreskrifter om kravet på information, om kapitalkravet och tillgångarna och om styrningen av föreningen bör kunna meddelas i förordning eller myndighetsföreskrifter. myndighet som regeringen bestämmer bör därför få meddela sådana före- Prop. 2019/20:148 skrifter. understödsföreningar som har beviljats Regeringens förslag: Försäkringsrörelselagens bestämmelser om revisionsutskott, revision, användning av årsvinsten och konsolide- ringsfond ska inte gälla för föreningar som har beviljats undantag. Mindre föreningar som har beviljats undantag ska inte vara skyldiga att ha en verkställande direktör och inte heller en auktoriserad eller god- För mindre föreningar ska förutsättningarna för fördelning av återbäring regleras enbart i stadgarna. I stadgarna ska det i stället för uppgifter om direkt försäkring eller återförsäkring anges typen av försäkringsrörelse. Stadgarna ska i övrigt, utöver det som följer av försäkringsrörelselagen, innehålla uppgifter om försäkringsförmånerna, försäkringsbelopp, belåning av försäkrings- brev, fribrev, återköp, återbäring och annan värdeöverföring. En förening som har beviljats undantag ska få ha ett företagsnamn som i stället för ordet försäkringsförening innehåller ordet understöds- förening eller, om föreningen meddelar sjukförsäkring, ordet sjukkassa. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens I promemorian föreslås att föreningar som har beviljats undantag även ska vara undantagna från bestämmelserna om verksamhetskapital, utdelning av föreningens medel och om straff, och att även större föreningar ska vara undantagna från bestämmelsen om fördelning av Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att större förening- ar inte bör undantas från bestämmelsen om fördelning av återbäring. anser att ett krav på auktoriserad revisor för samtliga försäkringsföreningar bör övervägas och anför bl.a. att det krävs av andra bolag och filialer som står under tillsyn. slaget innebär skärpningar i vissa delar, bl.a. i fråga om stadgarna och om föreningsstämma, och att det är oklart vad som avses med att företags- namnet ska skilja sig från firmor som varit registrerade enligt den upp- hävda lagen om understödsföreningar. anser att förslaget om företagsnamn är oklart. Skälen för regeringens förslag Behov av undantag från associationsrättsliga bestämmelser Försäkringsföreningar är en särskild associationsform som regleras i för- Regleringen gäller vid sidan av eller i stället för lag- en (2018:672) om ekonomiska föreningar. ationsrättsliga reglering för understödsföreningar finns i den upphävda lagen om understödsföreningar, och den avviker delvis från försäkrings- Eftersom syftet med förslagen i denna proposition är att anpassa regleringen i alla delar så att understödsföreningarna kan fortsätta med sin verksamhet utan att förutsättningarna ändras alltför mycket, bör även de associationsrättsliga bestämmelserna anpassas i de delar där det behövs. I promemorian föreslås att föreningarna ska kunna beviljas undantag även från bestämmelserna om verksamhetskapital. Verksamhetskapital är en form av startkapital som ska finnas i försäkringsföreningar, och försäkringsrörelselagen innehåller ett antal bestämmelser bl.a. om inbetalning, återbetalning och rösträtt som är knutna till verksamhetskapital (se t.ex. 13 kap. 5, 7, 14 och 25 §§). För ömsesidiga försäkringsbolag finns liknande bestämmelser om s.k. garantikapital. Till skillnad från det som gäller i fråga om verksamhetskapital kan tillskott av garantikapital göras även under rörelsens gång (12 kap. 9 §). Verksamhetskapital måste finnas när en försäkringsförening bildas men ska återbetalas när det inte längre behövs. Att en understödsförening ansöker om tillstånd att driva försäkringsrörelse innebär emellertid inte att det är fråga om att bilda en försäkringsförening. Tvärtom ska föreningen även efter att den fått tillstånd anses vara samma juridiska person (se avsnitt 5.1 och prop. 2018/19:158 s. 213 och 690, jfr även prop. 2009/10:246 s. 414). De nu aktuella föreningarna, liksom övriga understödsföreningar, bedriver också redan sin rörelse. Därmed är bestämmelserna om verksamhetskapital inte relevanta för föreningarna. Det finns därför inte något behov av att införa ett undantag från dessa bestämmelser. Innehållet i en ekonomisk förenings stadgar regleras i 3 kap. lagen om ekonomiska föreningar. För försäkringsföreningarna finns även en bestämmelse om stadgarnas innehåll som är anpassad till de särskilda förhållanden som gäller för försäkringsföreningar (13 kap. 6 § FRL). På grund av den verksamhet som de nu aktuella föreningarna bedriver finns det behov av ytterligare anpassningar för dem. Vad som ska anges i stadgarna hos en understödsförening som omvandlas till försäkringsförening bör därför regleras särskilt. Det bör krävas att stadgarna innehåller dels det som krävs av alla ekonomiska föreningar och som följer av lagen om ekonomiska föreningar, dels det som en försäkringsförenings stadgar ska innehålla och som är relevant. Det bör dessutom krävas att stadgarna innehåller uppgifter om sådant som försäkringsföreningarna själva ska få bestämma om, framför allt vad som ska gälla angående förmåner och i fråga om värdeöverföringar från föreningen till medlemmar. Som konstateras ovan är bestämmelserna om verksamhetskapital i försäkringsrörelselagen inte relevanta för understödsföreningar som omvandlas till försäkringsföretag. Det innebär att inte heller det som anges om verksamhetskapital i bestämmelsen i samma lag om vad stadgarna ska innehålla är relevant för sådana föreningar. Det bör uttryckligen framgå av den bestämmelsen. ASB-ABBper- sonalens anser att förslaget i vissa delar medför onödiga stadgeändringar. Vissa ändringar som kan uppfattas som onödiga är dock sannolikt oundvikliga och får accepteras med tanke på att regleringen visserligen ska anpassas för understödsföreningarna, men Prop. 2019/20:148 ändå kunna tillämpas inom gällande försäkringsrörelsereglering. I såväl lagen om ekonomiska föreningar som försäkringsrörelselagen finns bestämmelser om revision som följer av EU:s s.k. revisionspaket (se prop. 2015/16:162). Det handlar om särskilda krav på revisionen av företag av allmänt intresse, bl.a. företag vars överlåtbara värdepapper är upptagna till handel på en reglerad marknad (ibland benämnda börsnoterade företag), banker och de flesta försäkringsföretag (se samma prop. 90–93). Understödsföreningarna är inte börsnoterade och det föreslås inte att de av andra skäl ska anses vara företag av allmänt intresse (se avsnitt 5.9). Revisionspaketet innehåller betungande reglering, och understödsföreningarna bör därför undantas från de bestämmelserna. Bestämmelser om värdeöverföringar, dvs. vinstutdelning, gottgörelse och viss annan överföring av föreningens medel finns i lagen om ekonomiska föreningar (12–15 kap.), men för försäkringsföreningarnas del gäller i stället bestämmelser i försäkringsrörelselagen (13 kap. 19–25 §§ FRL). Enligt den upphävda lagen om understödsföreningar gäller att de föreningarna får förfoga över sitt överskott i enlighet med sina stadgar eller efter särskilt beslut från (23 § andra och tredje styckena). De försäkringsföreningar som beviljas undantag bör därför inte omfattas av bestämmelserna om värdeöverföringar i lagen om ekonomiska föreningar eller i försäkringsrörelselagen. I stället bör de även fortsättningsvis reglera vad som gäller i detta avseende i sina stadgar, vilket bör anges i bestämmelsen om stadgarnas innehåll. Den begränsning som gäller enligt försäkringsrörelselagen i fråga om utdelning av föreningens medel och som innebär att föreningens medel bara får delas ut till medlemmar i form av återbäring eller som skifteslikvid i samband med föreningens likvidation (13 kap. 19 § första stycket FRL), bör dock enligt regeringens mening gälla även för föreningar som beviljas undantag. anser att den s.k. kontributionsprincipen, som kommer till uttryck i bestämmelsen om återbäring till försäkringstagare och andra ersättningsberättigade med en fördelning som utgår från försäkringens bidrag till överskottet (13 kap. 23 § FRL), bör gälla även för större föreningar som har beviljats undantag. Inspektionen anser att det annars finns en risk för att nya medlemmar i en förening får samma rätt till överskott som de medlemmar som varit med och byggt upp ett stort överskottskapital, vilket är principiellt olämpligt. Bestämmelsen om återbäring innebär för föreningarnas del att kontributionsprincipen gäller om inte annat följer av stadgarna. Föreningarna är enligt regeringens förslag skyldiga att i stadgarna ange vad som ska gälla i fråga om bl.a. återbäring. Det blir därmed upp till föreningarna att avgöra hur återbäringen ska fördelas. För de mindre föreningarna bör däremot i fråga om återköp eller överföring av försäkring det som anges i stadgarna gälla (jfr 13 kap. 23 § andra stycket FRL). 2019/20:148 Krav på verkställande direktör och godkänd eller auktoriserad revisor Mot bakgrund av den begränsade verksamhet som bedrivs i de mindre föreningarna bör det inte krävas av dem att de utser en verkställande direktör, vilket krävs av försäkringsföreningar (13 kap. 10 § FRL). De bör därför undantas från det kravet. Revisorer i försäkringsföreningar ska vara auktoriserade eller godkända (13 kap. 18 § första stycket 3 och 4 FRL), vilket inte krävs enligt huvudregeln i lagen om ekonomiska föreningar. Enligt den lagen krävs att en revisor ska ha den insikt i och erfarenhet av redovisning och ekonomiska förhållanden som med hänsyn till arten och omfattningen av föreningens verksamhet krävs för att fullgöra uppdraget, och det krävs bara en auktoriserad eller godkänd revisor under vissa angivna förutsättningar (8 kap. 13–16 §§). I promemorian föreslås att mindre föreningar inte ska omfattas av försäkringsrörelselagens strängare krav, vilket ifrågasätts av FAR. Med tanke på den begränsade omfattningen av mindre föreningars verksamhet anser regeringen att det måste anses tillräckligt att de föreningarna tillämpar bestämmelserna om revisorns kompetens i lagen om ekonomiska föreningar i enlighet med promemorians förslag. För att undvika onödiga namnändringar i samband med att understödsföreningar beviljas tillstånd att driva försäkringsrörelse enligt försäkringsrörelselagen bör de tillåtas fortsätta ha understödsförening eller sjukkassa i företagsnamnet. Bestämmelsen om företagsnamn i försäkringsrörelselagen bör därför ändras i enlighet med det (13 kap. 39 §). I promemorian föreslås att det i försäkringsrörelselagen ska införas en särskild bestämmelse om att en förenings företagsnamn inte ska få innehålla ordet erkänd eller ordet ömsesidig tillsammans med ordet försäkring, och att företagsnamnet ska skilja sig tydligt från firmor som har varit registrerade enligt den upphävda lagen om understödsföreningar. Regeringen konstaterar att det följer av lagen om ekonomiska föreningar att företagsnamnet tydligt ska skilja sig från andra företagsnamn som är införda i föreningsregistret och ännu är bestående (20 kap. 1 §). Understödsföreningar kommer att omfattas av den bestämmelsen och därför bör det inte införas någon hänvisning till den upphävda lagen i det avseendet. I övrigt bör samma krav som för övriga försäkringsföreningars företagsnamn gälla. Det bör därför inte införas förbud mot att ha orden erkänd och ömsesidig i företagsnamnet. I promemorian föreslås också att det ska införas undantag från den straffbestämmelse i försäkringsrörelselagen som gäller användning av uttrycket försäkringsförening (13 kap. 40 §). Regeringen kan dock inte se att det behövs något sådant undantag. Regeringens förslag: En förening som har beviljats undantag ska underrätta om föreningen inte uppfyller det kapitalkrav som ska uppfyllas av en sådan förening eller det finns att föreningen inte kommer göra det under de närmaste En revisor eller en särskild granskare som får kännedom om sådana förhållanden ska rapportera det till . En försäkringsförening ska vara skyldig att upprätta och ge in en försäkringsteknisk utredning på begäran av . Om föreningen inte uppfyller kapitalkravet ska få förelägga föreningen att upprätta en plan med åtgärder som föreningen ska vidta för att åter uppfylla kapitalkravet . Åtgärdsplanen ska godkännas av . möjligheter att begränsa ett företags förfoganderätt, förbjuda ett företag att förfoga över tillgångar i och återkalla tillstånd ska gälla även när en förening som har beviljats undantag inte uppfyller det särskilda kapitalkravet, om åtgärdsplanen är uppenbart otillräcklig eller om föreningen inte har vidtagit de åtgärder som finns angivna i en godkänd åtgärdsplan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om när och hur en försäkringsteknisk utredning ska upprättas och ges in. Promemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian föreslås att beslutet om att bevilja undantag för en förening även ska avse undantag från vissa bestämmelser om tillsyn och ingripanden. Enligt promemorians förslag ska en förening inte vara skyldig att upprätta en försäkringsteknisk utredning. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker förslaget eller har inget att invända mot det. anser att de föreningar som beviljas undantag bör vara skyldiga att upprätta och ge in en försäkringsteknisk utredning när inspektionen begär det. Större föreningar bör göra det minst , medan mindre föreningar bör göra det om de får tillräckligt med överskott för att höja försäkringsförmånerna med bibehållet kapitalkrav. Skälen för regeringens förslag: I försäkringsrörelselagen finns ett antal bestämmelser om rapportering, underrättelser och liknande information till . Det krävs bl.a. att ett försäkringsföretag på begäran av ska lämna in vissa beräkningar av solvenskapitalkravet, och inspektionen får med anledning av sådana inlämnade uppgifter besluta om kapitaltillägg (17 kap. 18–28 §§). I promemorian föreslås att föreningar som beviljas undantag från näringsrättsliga bestämmelser även ska beviljas undantag från dessa krav. Kraven på att lämna in sådana uppgifter är dock beroende av att begär det. Solvenskapitalkraven kommer enligt förslaget i avsnitt 5.4 inte att gälla för de föreningar som beviljas undantag. Det kommer därmed inte att finnas någon anledning för att begära in sådana uppgifter från de föreningarna. Regeringen anser därför att det inte behöver införas något sådant undantag från dessa bestämmelser som föreslås i promemorian. I promemorian föreslås också att föreningarna ska få beviljas undantag från bestämmelserna om åtgärdsplan vid bristande solvenskapitalkrav och finansiell saneringsplan vid bristande minimikapitalkrav (18 kap. 4–9 §§ FRL). Dessa bestämmelser är dock riktade till försäkringsföretag som omfattas av solvenskapitalkrav respektive särskilt anpassade kapitalkrav för företag som beviljats undantag beroende på storlek (1 kap. 19 och 19 b §§ 2019/20:148 FRL), och det behövs därför inte något undantag från dem för föreningar som beviljas undantag enligt de bestämmelser som föreslås i denna proposition. I promemorian föreslås ett särskilt krav på åtgärdsplan som riktas till föreningar som har varit understödsföreningar som har beviljas undantag från näringsrättsliga bestämmelser, motsvarande nämnda krav på åtgärdsplan och finansiell saneringsplan för övriga försäkringsföretag. Regeringen instämmer i att det bör införas ett sådant krav. Det bör även införas sådana ingripandemöjligheter som gäller i fråga om övriga försäkringsföretag när det finns brister i uppfyllandet av kapitalkraven, dvs. möjligheter för att begränsa ett företags förfoganderätt, förbjuda ett företag att förfoga över tillgångar i och återkalla tillstånd. Regeringen instämmer med att det bör ställas krav på att försäkringsföreningarna regelbundet upprättar och ger in försäkringsteknisk utredning. Kraven på hur och när en sådan utredning ska upprättas och ges in bör kunna införas i föreskrifter på lägre nivå än lag. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör därför få meddela föreskrifter om hur och när en försäkringsteknisk utredning ska upprättas och ges in. Regeringens bedömning: Det bör inte göras någon ändring av grunden för de avgifter som tar ut av de berörda företagen. Promemorian behandlar inte frågan. Remissinstanserna: Flera understödsföreningar poängterar att avgift- erna till inte får bli för höga. anser att avgifterna till måste anpassas för att undvika att många av de berörda föreningarna tvingas gå i likvidation. inspektionen anser att avgifter för ansökan om omvandling och ansökan om undantag bör vara anpassade till understödsföreningarnas storlek och Skälen för regeringens bedömning: ska enligt för- slagen i avsnitt 5.2 pröva ansökningar från understödsföreningar om att beviljas undantag från bestämmelser i försäkringsrörelselagen. tionen kommer också ha tillsyn över att de företag som beviljas undantag uppfyller de krav som ställs på dem (avsnitt 5.6). understödsföreningarna vara tvungna att senast vid utgången av 2020 ansöka om tillstånd att driva försäkringsrörelse om de vill undvika likvida- verksamhet finansieras dels genom anslag i statens budget, dels genom avgifter som inspektionen tar ut av finansiella företag Prövning av ärenden finansieras enligt förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos genom avgifter som, med stöd av särskilda bestämmelser i lag, tas ut av den som gör en ansökan eller anmälan. Avgifterna disponeras av och ska täcka inspektionens kostnader för prövning av ansökningar och anmäl- ningar (1–3 §§ samma förordning). övriga verksamhet finansieras via anslag i statens Prop. 2019/20:148 budget. Statens kostnader för huvuddelen av den övriga verksamheten, bl.a. för arbetet med regelgivning och tillsyn, finansieras dock genom årliga avgifter som tas ut av dem som står under tillsyn av inspektionen. Det innebär att tar ut sådana avgifter av fysiska personer, företag, myndigheter och andra organisationer med stöd av bestämmelser i lag på olika områden, t.ex. försäkringsrörelselagen. Detta regleras i förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet. Även de årliga avgifterna ska som huvudregel ge full kostnadstäckning för verksamheterna (1–5 §§ samma förordning). Enligt försäkringsrörelselagen ska försäkringsföretag med avgifter bidra till att täcka kostnaderna för verksamhet (17 kap. 29 §). får också ta ut avgifter för prövning av ärenden från understödsföreningar enligt den upphävda lagen om understödsföreningar, och de föreningarna ska även bidra till att täcka kostnaderna för verksamhet med årliga avgifter (73 §).