prop · H70381 · 2020-02-11 00:00:00 — Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör även, på motsvarande sätt som gäller för energideklarationer, få bemyndigande att meddela föreskrifter om elektronisk överföring av inspektionsprotokoll och om behörighet för sådan överföring. Krav på installation av system för Regeringens förslag: Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om krav på andra byggnader än bostadshus i fråga om energihushållning och värmeisolering som alltid ska uppfyllas för vissa byggnader, när detta behövs till följd av medlemskap i unionen. Sådana krav ska alltså få ställas även utan samband med nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad än ombyggnad. och förslag överensstämmer i sak Myndigheternas förslag är snävare utformat. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft någon synpunkt på förslaget om bemyndigande. Flera remissinstanser har invänt mot att krav om fastighetsautomation och fastighetsstyrning ska kunna ställas även på Skälen för regeringens förslag: Enligt ändringsdirektivet ska medlems- staterna fastställa krav för att, om det är tekniskt och ekonomiskt genom- förbart, säkerställa att byggnader som inte är avsedda för bostäder och vars uppvärmningssystem eller kombinerade rumsuppvärmnings- och ventila- tionssystem eller luftkonditioneringssystem eller kombinerade luftkonditio- nerings- och ventilationssystem har en nominell effekt på över 290 kilo- watt ska vara utrustade med system för fastighetsautomation Detta står i artiklarna 14.4 och 15.4 i energiprestan- dadirektivet i lydelsen enligt artikel 1.7 i ändringsdirektivet. gälla när det är tekniskt och ekonomiskt genomförbart och kan därför kom- ma att även omfatta befintliga byggnader. För byggnader som har ett sådant system installerat faller kravet på sådan inspektion som behandlas i avsnitt Kravet på att installera system för fastighetsautomation och fastighetsstyr- ning får anses vara ett sådant tekniskt egenskapskrav om energihushållning som omfattas av 8 kap. 4 § 6 PBL. Kravet bör därför genomföras genom en ändring i plan- och byggförordningen (2011:338). Det stöd som finns för att i annan författning än lag meddela föreskrifter när det gäller tekniska egenskapskrav avser nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en bygg- nad än ombyggnad (8 kap. 5 § och 16 kap. 2 § PBL). artikel 14.4 och 15.4 i energiprestandadirektivet krävs att det befintliga be- myndigandet breddas så att det blir möjligt att meddela föreskrifter om krav på andra byggnader än bostadshus när det gäller system för fastighetsauto- mation och fastighetsstyrning som alltid ska uppfyllas för vissa byggnader. Sådana krav bör alltså få ställas även utan samband med nybyggnad, om- byggnad eller annan ändring av en byggnad än ombyggnad. därmed att gälla även för befintliga byggnader. En lämplig ordning är att regeringen eller den myndighet som regering- en bestämmer får meddela föreskrifter om krav på andra byggnader än bo- stadshus i fråga om energihushållning och värmeisolering som alltid ska uppfyllas för vissa byggnader, när detta behövs till följd av med- 2019/20:81 lemskap i Europeiska unionen (jfr prop. 2015/16:59 s. 12). Därmed ges regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ett generellt bemyndigande att meddela de föreskrifter om energihushållning och värmeisolering som behövs till följd av t.ex. ett EU-direktiv. Det bör understrykas att föreskrifter som meddelas med stöd av det tänkta bemyndigandet förutsätter ett uttryckligt stöd i en EU-rättsakt. De föreskrifter som kan komma i fråga bör även utformas så att de inte medför onödigt betungande krav för den enskilde. I fråga om byggnader av betydelse för säkerhet kan undantag från sådana krav baseras på artikel 4.2 i fördraget om Europeiska unionen. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för åtgärder som kräver bygglov, om ansökan om bygglov har gjorts före , och för åtgärder som kräver anmälan enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 § , om en sådan anmälan har gjorts före nämnda dag. Ett första inspektionsprotokoll enligt den särskilda rapporteringsskyldigheten för byggnader som inte energideklareras ska ges in till . och förslag överensstämmer med regeringens utom i fråga om ikraftträdandedatum. Remissinstanserna: Remissinstanserna har inga invändningar mot förslaget eller avstår från att lämna synpunkter. Skälen för regeringens förslag: Ändringsdirektivet ska vara genomfört . Lagändringarna bör därför träda i kraft så snart det är möjligt i anslutning till det datumet. De föreslås därför, med hänsyn till den tid som krävs för behandling av förslaget, träda i kraft . För de krav som finns i artiklarna 8.3, 14.4 och 15.4 och som träffar det befintliga byggnadsbeståndet anges i energiprestandadirektivet att de ska tillämpas . Även de ändringar av bemyndiganden i 16 kap. 2 § PBL som avser sådana krav bör träda i kraft . Det finns då gott om tid att meddela de föreskrifter som behöver träda i kraft . När det gäller ändringen i 8 kap 4 § PBL, att reglera laddning av elfordon som ett tekniskt egenskapskrav, bör äldre bestämmelser gälla för åtgärder som kräver bygglov och för vilka ansökan om bygglov har gjorts före (jfr artikel 8.6 a i energiprestandadirektivet i lydelsen enligt artikel 1.5 i ändringsdirektivet). Detsamma bör gälla för åtgärder som kräver anmälan enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 § PBL om sådan anmälan har gjorts före nämnda dag. Det nya kravet på utrustning för laddning av elfordon bör alltså gälla endast för ansökningar Prop. 2019/20:81 och anmälningar . När det gäller ändringarna i lagen om energideklaration för byggnader bedömer regeringen att det inte behövs några övergångsbestämmelser i fråga om energideklarationer. Om det i en byggnad som energideklareras enligt 5 § efter ikraftträdandet finns ett sådant system som förslaget avser, ska systemet inspekteras i samband med att energideklarationen upprättas. De- klarationen ska då också innehålla de tillkommande uppgifter som följer av de föreslagna lagändringarna. För de inspektionsprotokoll som ska upprättas föreslås en övergångsbestämmelse som innebär att en första inspektion ska göras och protokoll upprättas och ges in till första gången före utgången av . Därefter gäller att inspektioner ska göras och protokoll ges in minst (se avsnitt 6). Genomförandet av direktivet kräver ändringar på lagnivå men också ändringar på förordningsnivå och i myndighetsföreskrifter. Konsekvensbeskrivningen begränsas till att ta upp konsekvenser till följd av de föreslagna lagändringarna. Det föreslagna genomförandet av ändringarna i artikel 8.2–8.6 i energiprestandadirektivet om krav på utrustning för laddning av elfordon innebär att ett nytt tekniskt egenskapskrav införs i PBL. Det medför i sig inga direkta konsekvenser. Kravet får sitt innehåll först i och med de föreskrifter som ger det ett materiellt innehåll (jfr 8 kap. 4 § andra stycket PBL). En indirekt konsekvens är dock att tillsynen av kravet inkluderas i kommunernas befintliga tillsyn enligt , se nedan. Ändringarna i artiklarna 14 och 15 i energiprestandadirektivet om krav på inspektion av uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem för de bygg- nader där systemens nominella effekt överstiger föreslås ge- nomföras genom ändringar i lagen om energideklaration för byggnader. De system som har haft för att uppfylla direktivets tidigare krav utgjordes –2012 av inspektioner och därefter av rådgivande in- satser och information. Rådgivningsinsatserna medförde inte några kost- nader för företagen. Att ändra från rådgivning till inspektioner kommer att leda till att företagen får bära kostnaderna för inspektionerna. för företagen kommer att öka både genom kravet på inspektioner och genom att det blir fler anläggningar som ska inspekteras. Det tidigare inspektionskravet omfattade endast värmesystem med värme- Kravet på inspektion ska nu omfatta även ventilationssystem och fler värmesystem som både fjärrvärme och värmepumpar. 2019/20:81 effektgränsen för vilka system som träffas av kravet från till . Totalt beräknas minst 75 000 flerbostadshus och minst 65 000 lokalbyggnader omfattas av den ändrade artikel 14. Minst 50 000 lokalbyggnader beräknas omfattas av den ändrade artikel 15 i samma direktiv. Vissa byggnader kan komma att omfattas av båda systemen för inspektion. Uppgifter om nominell effekt och i vilken utsträckning system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning används är bara begränsat dokumenterade. Detta medför att de ekonomiska konsekvenserna är svåra att bedöma. Från intervjuer och enkäter med fastighetsägare har det dock framgått att system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning är relativt väl utvecklade i . Den främsta konsekvensen för företagen är ökade kostnader till följd av inspektionskravet. I de fall inspektioner ska samordnas med energideklarationer bedöms kostnaderna öka marginellt. När det gäller byggnader som har system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning med en kapacitet som medger undantag för inspektioner uppkommer inte någon kostnad för inspektioner. En investering för uppgradering av ett befintligt system till denna nivå blir enligt beräkningar lönsam vid en energibesparing på för en byggnad och med mindre nödvändig energibesparing för större byggnader. För byggnader som inte omfattas av krav på energideklarationer, t.ex. byggnader för andakt och industrianläggningar, innebär förslaget en ökad kostnad, som kan motsvara kostnaden för en energideklaration. En sådan inspektion är dock begränsad jämfört med en inspektion inom ramen för en energideklaration. Kostnaden bedöms därför bli lägre men är svår att bedöma. För företag som utför energideklarationer innebär förslagen en ökad marknad. Omfattningen är dock svår att bedöma. har uttryckt kritik mot bristen på mer precisa underlag om hur förslagen påverkar företag och andra fastighetsägare. Regeringen delar dock uppfattning att det är mycket svårt att kvantifiera detta. I sammanhanget bör det noteras att förslagen i grund och botten är gynnsamma för fastighetsägare då syftet är att uppnå energieffektiviseringar, vilket i sin tur även leder till kostnadsbesparingar för företagen. Det kan också noteras att fastighetsägare, enligt myndigheternas intervjuer, generellt sett är positiva till att arbeta med system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning, om det leder till energieffektivisering. Därtill kan det noteras att förslagen syftar till att genomföra de ambitioner som finns på EU-nivå för att uppnå uppsatta mål inom området för energieffektivisering. De eventuellt ökade administrativa kostnader som förslagen kan ge upphov till måste vägas mot dessa tydliga samhällsekonomiska nyttor. Staten påverkas av lagändringarna främst genom att får ytterligare en uppgift att utöva tillsyn över. Redovisningarna av de föreslagna inspektionerna behöver kontrolleras. Detta bedöms vara en mindre ändring, med försumbara ökade kostnader. Enligt 14 kap. 3 § regeringsformen bör en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett den. Förslagen påverkar den kommunala självstyrelsen till följd av att nya tillkommande tekniska egenskapskrav behöver införas. De nya kraven följer av tvingande EU-rätt. Enligt PBL-regel- verket är det en uppgift att utöva tillsyn över att tekniska egenskapskrav efterlevs och detta görs i huvudsak vid handläggningen av en bygglovsansökan eller en anmälan. Förslagets syfte, dvs. att bibehålla ett effektivt och enhetligt förfarande när det gäller tillsyn över tekniska egenskapskrav, bedöms inte kunna uppnås på något mindre ingripande sätt. Regeringen bedömer att inskränkningen i den kommunala självstyrelsen är proportionerlig. Kommunerna påverkas genom att byggnadsnämnderna får ytterligare ett tekniskt egenskapskrav att bedöma innan startbesked kan lämnas vid ny- och ombyggnad. Detta innebär kostnader för kompetensuppbyggnad kring kraven, vilket är en engångskostnad. Reglerna innebär inte att nämndernas arbete förändras utan det är en tillkommande uppgift inom ramen för nuvarande tillstånds- och tillsynsprocess. Den löpande kostnaden är därmed den extra tid som går åt för handläggning av det nya tekniska egenskapskravet. ska inför startbeskedet bedöma om byggåtgärden kan antas komma att uppfylla de tekniska egenskapskraven. har byggnadsnämnderna denna uppgift för en mycket stor mängd krav inom skilda områden (bärförmåga, brand, ventilation, fukt, buller, personsäkerhet, energi etc.). Kommunerna har möjlighet att finansiera ökade handläggningskostnader med höjda avgifter enligt 12 kap. 8 och 10 §§ PBL varför denna tillkommande uppgift inte omfattas av den finansieringsprincip som innebär att staten måste se till att kommunernas kostnader täcks. Byggnadsnämnderna kommer även att behöva utföra tillsyn över att kravet på utrustning för laddning av elfordon och krav på system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning följs. Detta utgör en tillkommande arbetsuppgift. Kostnaden för detta beror på hur tillsynen bedrivs. Om kommunen väljer att bedriva uppsökande tillsyn, innebär det större kostnader än om kommunen väljer att i huvudsak utföra reaktiv tillsyn efter en tillsynsanmälan från en extern part. Ungefär 50 000 byggnader beräknas omfattas av kravet när det gäller utrustning för laddning av elfordon. När det gäller kravet på att ha system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning är det osannolikt att det kommer att förekomma tillsynsanmälningar, då det rimligen bara är den enskilda fastighetsägaren som skulle kunna göra en sådan anmälan. Det ligger också i fastighetsägarens eget intresse att installera sådana system, eftersom en installation leder till att byggnaden undantas från kravet på inspektion och sannolikt också till energieffektivisering och därmed lägre energikostnader. För kommuner som får tillsyn över att system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning är installerade i byggnader som inte är bostäder och har en nominell effekt för uppvärmning över , bedömer att konsekvenserna är små. Flera kommuner, , , , , och , uttrycker oro över hur inspektionerna kommer att påverka byggnadsnämndernas tillsynsresurser när det gäller kra- 2019/20:81 ven på fastighetsstyrning. SKR (tidigare SKL) saknar en analys av de ackumulerade effekter som uppkommer när allt fler tillsynsuppgifter föreslås läggas på byggnadsnämndernas ansvar. De kostnader som uppstår för tillsyn av kraven för laddinfrastruktur och system för fastighetsautomation och -styrning är en följd av genomförande av EU-rätt och därigenom ofrånkomliga. Kraven bör definieras som tekniska egenskapskrav enligt PBL:s terminologi. Enligt är det kommunens byggnadsnämnder som utövar tillsyn över att sådana krav är uppfyllda. Att reglera detta på något annat sätt skulle innebära att systemet över vem som utövar tillsyn över tekniska egenskapskrav skulle bli mer komplext. Förslagen kommer alltså att medföra utökade kostnader för kommunerna. Som flera kommuner har påpekat saknas möjlighet för kommunerna att ta ut avgifter för tillsyn av dessa krav. De nya uppgifterna väcker därför frågan om täckning av kommunernas kostnader till följd av finansieringsprincipen. Av de lagändringar som föreslås följer dock inte i sig några preciserade krav. Det innebär att omfattningen av kommunernas tillsyn avgörs av hur kraven utformas i de föreskrifter som meddelas med stöd av de nu föreslagna bemyndigandena. har i kompletterande analyser uppskattat att dessa kostnader kan uppgå till totalt . Regeringen har ingen anledning att göra någon annan bedömning. Syftet med direktivet är energieffektivisering, som antas leda till positiva effekter för miljön eftersom all energiproduktion innebär någon sorts miljöpåverkan. Användningen av system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning innebär i sig själv ingen energieffektivisering. Däremot ger sådana system möjlighet att styra energianvändningen på ett mer effektivt sätt i en byggnad och därmed bidra till en lägre energianvändning. På samma sätt kan en inspektion leda till energibesparingar genom att åtgärder som leder till besparingar blir identifierade. Förslagen bedöms i övrigt inte få några konsekvenser. 10.1Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader 3 § I denna lag avses med energiprestanda: den mängd energi som behöver användas i en byggnad för att uppfylla de behov som är knutna till ett normalt bruk av byggnaden , luftkonditioneringssystem: ett system för att åstadkomma en form av behandling av inomhusluft, genom vilken temperaturen kan kontrolleras eller sänkas, nominell effekt: den maximala värmeeffekt, uttryckt i kilowatt, som tillverkaren fastställt och garanterar vid kontinuerlig drift om de av tillverkaren angivna verkningsgraderna respekteras, uppvärmningssystem: ett system för att åstadkomma en form av behandling av inomhusluft, genom vilken temperaturen kan höjas, och värmegenerator: den del av ett uppvärmningssystem som genererar värme genom en eller flera av följande processer: 1.förbränning av bränsle, 2.jouleeffekt i värmeelement med elektriska motstånd, eller 3.värmeupptagning med hjälp av en värmepump från en värmekälla i form av omgivningsluft, ventilationsfrånluft, vatten eller mark. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om vad som avses med nominell effekt och värmegenerator. I paragrafen, som innehåller definitioner av uttryck som används i lagen, förs nya definitioner in liksom ett bemyndigande i ett nytt andra stycke. Ändringarna genomför delvis artikel 2 i energiprestandadirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6. I första stycket definieras uttrycken luftkonditioneringssystem, nominell effekt, uppvärmningssystem och värmegenerator på motsvarande sätt som i energiprestandadirektivet. Luftkonditioneringssystem och uppvärmningssystem består av en kombination av olika komponenter, exempelvis styrsystem och cirkulationspumpar. Med jouleeffekt i andra punkten avses värme som skapas av att el strömmar genom ett elektriskt motstånd. Definitionen av uttrycket oberoende expert utgår ur paragrafen. I 12 § finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vilka krav på sakkunskap och oberoende som ska ställas på en oberoende expert. I 10 § förordningen (2006:1592) om energideklaration för byggnader finns bestämmelser om vad oberoendet innebär och enligt 11 § samma förordning får meddela ytterligare föreskrifter om särskild sakkunskap och om oberoende. Enligt andra stycket får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela ytterligare föreskrifter om vad som avses med nominell effekt och värmegenerator. Vad som avses med uttrycken kan därmed preciseras i förordningen om energideklaration för byggnader och i myndighetsföreskrifter. Inspektion av uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem i byggnader som ska energideklareras 8 a § Om en byggnad ska energideklareras enligt 5 § och byggnaden har ett uppvärmnings- eller luftkonditioneringssystem, ska byggnadens ägare se till att systemets tillgängliga delar inspekteras innan energideklarationen upprättas, om systemet är 1.ett uppvärmningssystem eller ett kombinerat rumsuppvärmnings- och ventilationssystem med en nominell effekt på rumsuppvärmning på över , eller 2.ett luftkonditioneringssystem eller ett kombinerat luftkonditionerings- och ventilationssystem med en nominell effekt på över . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kraven i första stycket och om undantag från dessa krav. I paragrafen, som är ny, finns krav på inspektion av vissa uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem i byggnader som enligt 5 § regelbundet ska energideklareras. Paragrafen genomför artikel 14.1 och 15.1 i energiprestandadirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6. Enligt första stycket ska sådana system som nämns i stycket inspekteras. Hänvisningen till 5 § innebär att kravet på inspektion gäller sådana byggnader för vilka en energideklaration alltid ska finnas. När det gäller byggnader som med stöd av 7 § har undantagits från kravet på energideklaration finns ett krav på inspektion i 10 §. Det är byggnadens ägare som ska se till att systemet inspekteras. Kravet på att systemet ska ha en nominell effekt på rumsuppvärmning på över för att komma i fråga för inspektion gäller både uppvärmningssystem och kombinerade rumsuppvärmnings- och ventilationssystem. Kravet på att systemet ska ha en nominell effekt på över för att komma i fråga för inspektion gäller både luftkonditionerings- och kombinerade luftkonditionerings- och ventilationssystem. Det är systemets tillgängliga delar som ska inspekteras. Bemyndigandet i andra stycket innebär att vissa bestämmelser får beslutas i form av förordning och myndighetsföreskrifter. Direktivet ger utrymme för att meddela undantag från kraven på inspektion bl.a. i fråga om byggnader som omfattas av vissa energieffektiviseringsavtal och byggnader som har system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning. 9 § I en energideklaration ska det anges 1.en uppgift om byggnadens energiprestanda, 2.om obligatorisk funktionskontroll av ventilationssystemet har utförts i byggnaden, 3.om radonmätning har utförts i byggnaden, 4.om byggnadens energiprestanda kan förbättras med beaktande av en god inomhusmiljö och, om så är fallet, rekommendationer om kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra byggnadens energiprestanda, och 5.referensvärden, som gör det möjligt för konsumenter att bedöma byggnadens energiprestanda och att jämföra byggnadens energiprestanda med andra byggnaders. I fall som avses i 8 a § ska energideklarationen även innehålla 1.en bedömning av värmegeneratorns eller luftkonditioneringssystemets verkningsgrad och storlek i förhållande till byggnadens uppvärmnings- eller kylbehov, och 2.rekommendationer om kostnadseffektiva åtgärder för att förbättra systemets energiprestanda. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- Prop. 2019/20:81 skrifter om hur en energiprestanda enligt första stycket 1 ska fastställas, om vilka referensvärden som ska användas enligt första stycket 5 och om vilka ytterligare uppgifter som ska lämnas i deklarationen. I paragrafen, som reglerar vad en energideklaration ska innehålla, förs ett nytt andra stycke in. Den ändringen genomför artikel 16.1 i energiprestandadirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6. I det nya andra stycket anges vad energideklarationen ska innehålla i fråga om ett uppvärmnings- eller luftkonditioneringssystem som ska inspekteras enligt 8 a §. Av direktivet framgår att rekommendationerna får grundas på en jämförelse av energiprestanda för det inspekterade systemet i förhållande till energiprestanda för det bästa tillgängliga och genomförbara systemet och ett system av liknande typ för vilket alla relevanta komponenter uppnår den energiprestandanivå som krävs i tillämplig lagstiftning. Bemyndigandet i tredje stycket innebär att vissa bestämmelser får beslutas i form av förordning och myndighetsföreskrifter. Inspektion av uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem i byggnader som inte ska energideklareras 10 § Om det i en byggnad som inte ska energideklareras enligt 5 § finns ett sådant system som anges i 8 a § första stycket, ska byggnadens ägare se till att systemets tillgängliga delar inspekteras minst och att det till följd av det upprättas ett inspektionsprotokoll. Protokollet ska innehålla de uppgifter som anges i 9 § andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om kraven i första stycket, om undantag från dessa krav och om vilka uppgifter som ska lämnas i protokollet.