prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — Avgående poster, skatter till andra -1 037 693 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till Utgifter som redovisas som krediteringar på Statsbudgetens inkomster (kassamässigt) Anm.: Beslutat belopp för inkomsthuvudgrupp 1800 är justerat med hänsyn till ett tryckfel i betänkande 2018/19:FiU10. Den av beslutade budgeten innehöll både höjningar och sänkningar av de i budgetpropositionen föreslagna utgifterna. Av budgetens 27 utgiftsområden fick 9 utgiftsområden höjda anslagsmedel med totalt . minskades anslagen inom 11 utgiftsområden med totalt . Sammantaget innebar det att höjde utgifterna i budgeten med , netto, jämfört med övergångsregeringens förslag i budgetpropositionen. Skillnaderna mellan den beslutade budgeten och budgetpropositionen redovisas i tabell 2.6. Tabell 2.6 Budgetpropositionen, statens budget och ändringarna i statens budget , utgifter Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Jämställdhet och nyanlända invandrares Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen 1Budgetpropositionen (prop. 2018/2019:1). 2Statens budget (bet. 2018/19:FiU10). 3Propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99, bet.2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). 4Propositionen Höständringsbudget (prop. 2019/20:2, bet.2019/20:FiU11, rskr. 2019/20:60). Tabell 2.7 visar den ändrade beräkningen av inkomsterna i statens budget till följd av förslagen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2018/19:99, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288). Beräkningarna påverkas av regeländringar, men även av en ny bedömning av den makroekonomiska utvecklingen, samt av de justeringar som gjorts till följd av hittillsvarande utfall och andra ekonomiska förutsättningar. I kolumnen bruttoeffekt av åtgärder på inkomstsidan framgår den beräknade direkta effekten av förslagen till regeländringar. Till exempel beräknades inkomsterna för Övriga skatter på energi och miljö bli högre än i den ursprungliga beräkningen som antogs av . Utförlig beskrivning av samtliga regeländringar finns ekonomiska vårproposition. Tabell 2.7 Specifikation av ändrad beräkning av inkomster i propositionen Vårändringsbudget 1450–1460 Övriga skatter på energi och miljö Inlevererat överskott av statens 2.4Inkomster i statens budget 2019 I inkomsterna i statens budget ingår de kassamässiga skatteinkomsterna samt övriga inkomster. Skillnaden mellan skatteinkomster och skatteintäkter är att inkomsterna visar den skatt som betalas in respektive år, medan intäkterna redovisar skatterna det år de avser, dvs. det år den skattepliktiga händelsen äger rum. Statens skatteinkomster är ett slutligt utfall, medan skatteintäkterna, som är periodiserade, till stor del är en prognos och blir definitiva först efter budgetårets utgång. Detta gäller främst de årligt fastställda inkomstskatterna för individer och företag. En fullständig redovisning av utfallet på inkomsttitlar i statens budget finns i bilaga 1. Utfallet för inkomsterna för ett flertal skatter baseras på löpande debiteringar av skatter som avser flera inkomstår. I analysen av hur inkomsterna har utvecklats jämfört med budgeten beaktas utvecklingen av makroekonomin och förändringar i regelverken. Statens budget omfattade skattereformer som sammanlagt bedömdes minska skatteintäkterna med , medan propositionen Vårändringsbudget innehöll reformer som enbart påverkade marginellt, se tabell 2.8. Tabell 2.8 Skattereformer 2019 i statens budget och i propositionen Vårändringsbudget Skatteintäkter som påverkats av beslut -13,96 -0,56 -14,52 Skatt på konsumtion och insatsvaror -1,16 -0,55 -15,12 -15,07 godkände och budgetreservation, FiU1, som statsbudget och det är därför deras skattereformer som redovisas ovan. De minskade skatteintäkter som uppstått genom de regeländringar som beslutat om utgörs huvudsakligen av intäkter från skatt på arbete. Den största regeländringen som påverkar inkomster från skatt på arbete 2019 är ett ytterligare jobbskatteavdrag, men även höjda skiktgränser. Skatt på konsumtion påverkades främst av borttagandet av flygskatten samt fryst överindexering av bensin- och dieselskatt. Utvecklingen av skatteintäkterna följer i hög grad den underliggande ekonomiska utvecklingen. I tabell 2.9 redovisas några av de makroekonomiska förutsättningar som påverkar skatteintäkterna. De ekonomiska antaganden som redovisas är desamma som ligger till grund ekonomiska vårproposition. I tabellen jämförs dessa med de makroantaganden som låg till grund för statens budget . En viktig variabel för prognosen på skatt på arbete är utvecklingen av lönesumman i ekonomin som 2019 enbart blev marginellt lägre än prognosen i budgetpropositionen , -0,. Konsumentprisindex (KPI) påverkar skatteintäkterna då skiktgränsen för statlig inkomstskatt styrs av detta index plus . Om KPI-utvecklingen revideras ned så revideras även skiktgränsen ned. Då hamnar en större andel av inkomsterna över skiktgränsen, vilket leder till högre skatteintäkter. 2019 blev KPI enbart marginellt lägre än väntat, i stället för . KPI används även till att omräkna bl.a. skattesatserna för skatt på energi. Hushållens konsumtionsutgifter är nedreviderad jämfört med det som låg till grund för statens budget . Hushållens konsumtionsutgifter, tillsammans med andra faktorer, påverkar momsintäkterna. Utfallet för den nominella BNP-tillväxten 2019 blev svagare än vad som förväntades i statens budget . Detta förklaras främst av en svagare utvecklingen av hushållens konsumtion samt av lägre investeringar. Tabell 2.9 Antaganden ekonomiska vårproposition jämfört med budgetpropositionen Procentuell utveckling om inget annat anges -0,4 -0,2 -1,0 -0,1 Utbetald lönesumma, skatteunderlag -0,1 -0,1 -1,1 -0,4 -0,1 -1,5 -0,2 -0,1 1 Löpande priser, procentuell förändring. 2 Kalenderkorrigerat, anställda. 3 Enligt Nationalräkenskapernas (NR) definition. 4 Arbetslöshet 15–. 5 Medelvärde , procent. 6 Tusental kronor. 7 Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källa: , och egna beräkningar. För ett antal inkomsttitlar under inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, är de redovisade beloppen bedömningar eftersom utfallen är periodiserade och därmed inte är fastställda för publiceringen av denna skrivelse. Däremot är det totala beloppet för inkomsttypen 1000, Statens skatteinkomster, ett fastställt utfall eftersom det avser de belopp som har betalats in till staten . I tabellen nedan redovisas berörda inkomsttitelgrupper och tidpunkt för fastställt utfall. Om inte annat anges avses alla inkomsttitlar i inkomsttitelgruppen. Tabell 2.10 Tidpunkt för fastställande av utfall för de inkomsttitlar som ännu saknar utfall Direkta skatter på arbete Indirekta skatter på arbete Särskild löneskatt, 1274 Nedsättningar, 1283–1284 Skatt på kapital, hushåll Avkastningsskatt, 1341–1342 Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på elektrisk kraft Restförda och övriga skatter Övriga skatter, hushåll Övriga skatter, företag Avgående poster, skatter till andra sektorer Skatter till andra sektorer Anm.: Tabellen innehåller bara titlar som ännu saknar utfall. Övriga titlar har utfall . För huvuddelen av ovanstående inkomsttitlar fastställs utfallet i samband med den slutgiltiga beskattningen , vilken blir känd . För inkomst- huvudgruppen 1600, Restförda och övriga skatter, fastställs utfallet inte förrän , beroende på omprövningar för hushåll (inkomsttitel ) och företag (inkomsttitel ). Detta innebär även att uppbördsförskjutningarna (inkomsttitel ) fastställs lika sent. Beloppen på inkomsttitlarna 1621, 1631 och 1911 är således fortfarande bedömningar även för publiceringen av denna skrivelse. De totala skatteintäkterna beräknas 2019 ha uppgått till . Det är lägre än i statens budget . Statens skatteintäkter, dvs. de totala skatteintäkterna exklusive EU-skatter, kommunalskatt och avgifter till ålders- pensionssystemet, beräknas ha uppgått till . Statens förväntade skatteintäkter beräknas därmed bli lägre än enligt statens budget . De förväntade intäkterna för arbete är lägre i förhållande till statens budget, medan skatt på kapital samt på konsumtion och insatsvaror är något högre. beloppsmässigt största avvikelsen är skatteintäkter på arbete. I avsnitten som följer förklaras avvikelserna mer utförligt. I tabell 2.11 redovisas såväl skatteintäkter som inkomster samt avvikelser i förhållande till den beslutade budgeten. För de skatteintäkter som ännu inte är slutgiltiga utfall (se föregående avsnitt) redovisas prognoser , dvs. en betydande del av skatte- intäkterna 2019 är fortfarande prognoser. Skatteintäkter är periodiserade skatter och intäkternas utveckling har en direkt koppling till den ekonomiska utvecklingen och de skatteregler som gäller för det aktuella året. Redovisningen är uppdelad på inkomst-huvudgrupperna skatt på arbete, skatt på kapital, skatt på konsumtion och insatsvaror, samt restförda och övriga skatter. Summan av dessa skatter utgör de totala skatteintäkterna. Från de totala skatteintäkterna görs avdrag för de skatteintäkter som bidrar till att finansiera avgiften till EU. Det kvarstående beloppet är den offentliga sektorns skatteintäkter, som i sin tur särredovisas på kommunsektorn, ålderspensionssystemet och staten. Tabell 2.11 Totala skatteintäkter och inkomster på statens budget, jämfört med statens budget -13,1 -11,1 -0,3 -10,4 -0,4 -126,8 -113,1 -0,6 -15,5 -14,2 -1,8 -2,2 -0,1 -2,0 -2,6 -0,8 -1,0 -0,2 -4,0 -3,3 -41,1 -38,8 -0,2 -0,1 Skatt på kapital, hushåll -0,1 -1,0 -0,6 -0,2 -0,9 Skatt på konsumtion och insatsvaror -1,4 -3,8 Skatt på tobak och alkohol -0,2 -0,7 -0,3 Övriga skatter på energi och miljö -0,7 -1,4 -1,5 -0,7 -0,3 -0,3 Restförda och övriga skatter -5,3 -5,0 -4,7 -6,2 -14,4 -6,9 -6,5 -14,2 Avgår, kommunala skatter -760,6 -744,2 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -266,5 -256,7 -2,3 -3,5 -10,4 -18,7 -22,2 -54,0 -47,8 -6,2 -5,5 Inkomster på statens budget -28,4 Anm.: 2019 ändrades nationalräkenskaperna (NR) och vad som ingår i den offentliga sektorns skatteintäkter och . Det har därför uppstått en skillnad mellan skatteintäkterna i statens budget och i NR, och därmed också mellan ekonomiska vårproposition och Årsredovisningen för staten 2019. Se avsnitt 2.4.4 för mer information. Skatt på arbete utgör av de totala skatteintäkterna och kan delas in i direkta och indirekta skatter. Löner och andra ersättningar för arbete är underlag för både direkta och indirekta skatter, medan transfereringsinkomster, såsom sjuk- och föräldrapenning, arbetslöshetsersättning och pensioner, endast är underlag för direkt beskattning. Direkta skatter på arbete består till största delen av och statlig inkomstskatt. Under de direkta skatterna på arbete redovisas också skatte- reduktionerna. Gemensamt för merparten av de skatter som ingår i skatt på arbete är att de följer utvecklingen av utbetalda löner och transfereringar. Posterna under direkta skatter fastställs och uppgifterna är därmed bedömt utfall, grundat på en prognos. beräknas skatt på arbete ha uppgått till . Jämfört med statens budget bedöms intäkterna bli lägre. Det är främst de direkta skatterna som har reviderats ned, medan de indirekta skatterna enbart bedöms bli något lägre jämfört med budgeten . De direkta skatterna på arbete består av inkomstskatter till staten och kommuner, allmän pensionsavgift samt skattereduktioner. beräknas de direkta skatterna ha uppgått till , vilket är lägre än vad som antogs i statens budget . Detta beror främst på lägre inkomstskatt. beräknas intäkterna från inkomstskatt ha uppgått till . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats ned med . Förklaringen är främst förslaget i extra ändringsbudgeten 2019/20:FiU53 om höjd avsättning till periodiseringsfond för enskilda näringsidkare. Intäkterna från statlig inkomstskatt beräknas ha uppgått till 2019, vilket är samma som i statens budget . Även allmän pensionsavgift blev som beräknat i statens budget , . Den allmänna pensionsavgiften tas ut på förvärvsinkomster och underlaget för avgiften utgörs av Intäkterna följer därför utvecklingen av skatteunderlaget för direkta skatter. Jobbskatteavdraget och allmän pensionsavgift utgör av skattereduktionerna, medan husavdragen står för . beräknas de totala skattereduktionerna ha uppgått till , vilket är på samma nivå som i statens budget . De indirekta skatterna på arbete beräknas 2019 ha uppgått till och utgjorde av skatt på arbete. Till skillnad från de direkta skatterna, där merparten av intäkterna överförs till kommunerna, tillfaller de indirekta skatterna huvudsakligen staten och ålderspensionssystemet. Av de indirekta skatterna utgörs huvuddelen av arbetsgivaravgifter. Arbetsgivaravgifterna uppgick till . Jämfört med statens budget har intäkterna reviderats ned med . Förklaringen är främst en något lägre lönesumma. Intäkterna från dessa avgifter påverkas framför allt av utvecklingen på arbetsmarknaden. beräknas den särskilda löneskatten ha uppgått till , vilket är i linje med prognosen i statens budget. beräknas nedsättningarna av indirekta skatter ha uppgått till . Det är lägre än enligt statens budget, vilket främst förklaras av att utfallet för det s.k. växastödet kom in lägre än tidigare förväntat. Skatt på kapital omfattar bl.a. skatt på företagsvinster, skatt på hushållens kapital- inkomster samt fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt. beräknas intäkterna från skatt på kapital utgöra av de totala skatteintäkterna. Intäkterna från skatt på företagsvinster utgör cirka hälften av intäkterna från skatt på kapital. Intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster och intäkterna från skatt på företagsvinster är de skatteintäkter som uppvisar störst variationer över åren. Det är också för dessa skatteintäkter som prognososäkerheten är störst. Intäkterna från beskattning av kapital fastställs till stor del i den årliga beskattningen i december året efter inkomståret. Undantagen är kupongskatten och stämpelskatten, som fastställs . Detta innebär att intäkterna från skatt på kapital till stor del är en prognos. Skatt på hushållens kapital Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomster och kapitalutgifter. Den största delen av intäkterna från kapitalskatten kommer från realiserade kapitalvinster. Resterande delar kommer från utdelningsinkomster, ränteinkomster, schablonintäkter samt avdrag för ränteutgifter. Kapitalvinsterna har varierat kraftigt mellan åren, vilket leder till att även hushållens kapitalskatt varierar. Kapitalvinsternas storlek beror på marknadsvärdet av olika tillgångar samt när de ackumulerade vinsterna realiseras. Intäkterna från beskattningen av hushållens kapitalinkomster beräknas ha uppgått till 2019. Det är högre än i den beslutade budgeten. Revideringen beror framför allt på att hushållens kapitalvinster bedöms växa snabbare, vilket baseras på hushållens kompletterande inbetalning av skatt 2019. Hushållens utdelningsinkomster väntas däremot enligt kontrolluppgifter bli lägre än bedömningen i statens budget. Aktiebolag, ekonomiska föreningar, stiftelser, föreningsbanker, sparbanker m.fl. betalar inkomstskatt på sin beskattningsbara inkomst. Beskattningen utgår från bolagens bokföringsmässiga resultat, men vissa skattemässiga justeringar görs för att fastställa den beskattningsbara inkomsten. Intäkterna från skatt på företagsvinster bedöms uppgå till 2019 vilket är högre än i statens budget. Det förklaras av en mer gynnsam vinstutveckling . Avkastningsskatt tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar. Förutom utvecklingen av värdet på tillgångarna i pensions- eller kapitalförsäkringen beror avkastningsskatten på utvecklingen av statslåneräntan året före beskattningsåret. var skattesatsen på pensionsförsäkringar och på kapital- försäkringar. Intäkterna från avkastningsskatten väntas uppgå till 2019. Jämfört med prognosen i statens budget har det beräknade utfallet reviderats ned med , vilket förklaras av en lägre statslåneränta. fastighetsavgift och statlig fastighetsskatt avskaffades den statliga fastighetsskatten på bostäder och ersattes av en fastighetsavgift. Avgiften för småhus uppgick till , dock högst av taxeringsvärdet, medan avgiften för bostadsandelen i hyreshus uppgick till per lägenhet, dock högst av taxeringsvärdet. Avgiften indexeras med inkomstbasbeloppet. Intäkterna från den kommunala fastighetsavgiften och statliga fastighetsskatten beräknas ha uppgått till nästan 2019, vilket är högre än väntat. Stämpelskatt tas ut vid köp av fast egendom och tomträtter och vid beviljande av inteckningar. Utfallet för intäkterna från stämpelskatt blev lite drygt , vilket är lägre än enligt statens budget . Kupongskatt tas ut på utdelning på aktier i svenska aktiebolag och svenska aktiefonder. Skatten betalas av personer som är bosatta utomlands och som fått utdelning från svenska aktiebolag. Intäkterna från kupongskatten uppgick till ca 2019, vilket är nästan lägre än beräknat i statens budget . Skatt på konsumtion och insatsvaror Konsumtion och insatsvaror beskattas genom mervärdesskatt och punktskatt. beräknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror ha uppgått till 596 mil- jarder kronor, vilket är högre än i statens budget . Intäkterna från mervärdesskatten påverkas vanligtvis främst av hushållens konsumtion. Eftersom olika varu- och tjänstegrupper beskattas med olika mervärdes- skattesatser beror intäkterna både på storleken på den totala konsumtionen och på sammansättningen i konsumtionen. Mervärdesskatt tas ut på varor och tjänsters marknadspris, vilket medför att intäkterna också är starkt kopplade till prisökningen i Utöver hushållens konsumtion består skattebasen för mervärdesskatt även av investeringar och förbrukning i privat och offentlig sektor. Intäkterna från mervärdesskatt beräknas ha uppgått till 2019, vilket är marginellt högre än enligt statens budget . Avsikten med flertalet punktskatter är att de ska kompensera för de negativa externa effekter för samhället som uppstår i samband med förbrukningen av vissa varor. Detta gäller t.ex. konsumtion av bensin, diesel, alkohol och tobak som ger negativa effekter på miljö och hälsa. Punktbeskattning används för att påverka konsumtionen i en för samhället önskvärd riktning, även om de också har en klar offentligfinansiell betydelse. Punktskatterna är i allmänhet fixerade till ett visst belopp per enhet av varan eller proportionell mot det innehåll i varan som är skadligt. uppgick intäkterna från punktskatterna till totalt , vilket är marginellt högre än vad som beräknades i statens budget. Avvikelsen från statens budget var störst för intäkterna från övriga skatter på energi och miljö samt från skatt på vägtrafik, där utfallet var högre respektive lägre än beräknat. Övriga punktskatter har reviderats i relativt liten omfattning. Restförda och övriga skatter Restförda skatter är nettot av restförda och av indrivna skatter. Bland övriga skatter redovisas anstånd och omprövningar av beskattningsbeslut samt vissa avgiftsinkomster till fonder som exempelvis insättnings- garantiavgifter och resolutionsavgifter. Restförda och övriga skatter uppgick till 2019, vilket är lägre än beräknat i statens budget . Det beror på lägre intäkter för omprövningar och anstånd från hushåll och företag. Periodiseringarna består av uppbörds- och betalningsförskjutningar. Uppbörds- förskjutningar visar skillnaden mellan inkomsterna i den löpande redovisningen och den periodiserade intäkten. Betalningsförskjutningar består av skillnaden mellan intäkter och utbetalningar till andra sektorer. Betalningsförskjutningar till den privata sektorn (hushåll och företag) utgörs av skillnaden mellan in- och utbetalningar på samtliga skattekonton och debiterade skatter. Uppbörds- och betalningsförskjutningar beräknas 2019 ha uppgått till -. Det är lägre än beräkningen i statens budget och förklaras av större betalningsförskjutningar än väntat i förhållande till kommuner samt till företag och hushåll. Skattelagstiftningen ger skattebetalarna möjligheter att i vissa fall skjuta upp beskatt- ningen av olika typer av inkomster. Fysiska personer har t.ex. möjligheter att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst som uppkommer vid avyttring av en privat- bostad. De stora beloppen för upp-skjuten beskattning för fysiska personer avser pensionerna, eftersom de beskattas när pensionen faller ut och inte när pensions- rätterna tjänas in. Det gäller det egna privata pensionssparandet, men framför allt avtalspensionerna. Även företag har möjligheter att skjuta upp beskattningen av inkomster. De kan t.ex. sätta av delar av sin vinst i periodiseringsfonder. Dessutom kan företag göra skattemässiga avskrivningar som är större än den beräknade ekonomiska värdeminskningen (överavskrivningar). De fordringar som är kopplade till olika former av uppskjuten beskattning skulle egentligen påverka redovisningen av den offentliga sektorns nettoförmögenhet. Det saknas dock en samlad redovisning av den uppskjutna beskattningen. Det gäller fram- för allt avtalspensionerna. Ytterligare ett skäl att inte redovisa skattefordringar är att det är mycket svårt att beräkna den fordran som den offentliga sektorn har. Även om det för ett visst år t.ex. finns uppgift om företagens avsatta medel till periodiserings- fonder vet man inte i förväg i vilken utsträckning som dessa återföringar kommer att påverka skatte-intäkterna. Om återföringen sker som företagen har förluster bidrar inte återföringen till ytterligare skatteintäkter. Dessutom måste skattefordran nuvärdesberäknas, vilket gör skattningen än mer osäker. Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna Inkomster av statens verksamhet, Inkomster av försåld egendom, Återbetalning av lån, Kalkylmässiga inkomster och Bidrag m.m. från EU. Dessutom ingår inkomsttyperna Avräkningar i anslutning till skattesystemet och Utgifter som redovisas som krediteringar på skattekonto. Det totala utfallet för övriga inkomster uppgick till -och blev därmed lägre än vad som beräknades i den ursprungliga budgeten. Övriga inkomster blev lägre jämfört med föregående år. Tabell 2.12 Övriga inkomster, sammanfattning Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Utgifter som redovisas som krediteringar på Inkomster av statens verksamhet Inom inkomsttypen redovisas bl.a. rörelseöverskott från statliga affärsverk och samt överskott av statens fastighetsförvaltning. Dessutom redovisas ränteinkomster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsinkomster, böter och övriga inkomster av statens verksamhet. Tabell 2.13 Inkomster av statens verksamhet, översikt Överskott av statens fastighetsförvaltning Inkomster av statens aktier Övriga inkomster av statens verksamhet Inkomster av statens verksamhet Inkomsterna av statens verksamhet uppgick till , vilket är högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet (7,) högre. Högre rörelseöverskott än beräknat i statens budget och föregående år Rörelseöverskotten blev högre än beräknat i statens budget. Jämfört med föregående år blev rörelseöverskotten (26,) högre. Även utfallet för övriga inkomster av statens verksamhet blev högre än beräknat i statens budget med . De blev också högre än 2018 med . Rörelseöverskotten uppgick till , vilket är (26,) högre än 2018. inlevererade överskott uppgick till , vilket är högre än föregående år. Det inlevererade överskottet uppgår till av genomsnittliga resultat , före bokslutsdispositioner m.m. , 2014 till 2018, uppgår genomsnittliga resultat till . Resultatet kan variera mycket vilket i sin tur kan ha stora effekter på genomsnittet. redovisade ett positivt resultat på