prop · H80363 · 2020-12-15 00:00:00 — Samarbetet har lett till mer effektiva insatser mot illegal utbildning och till att fler tips om olaglig verksamhet kommer in till myndigheterna. Regeringen har även gett ett uppdrag till Transportstyrelsen i syfte att ta fram ytterligare effektiva åtgärder mot fusk vid förarprov och illegal trafikutbildning. Uppdraget redovisades och innehåller ett paket av förslag till regelskärpningar för att stärka arbetet mot fusk och illojal konkurrens på området. Administrativa åtgärder har också varit en del i det förstärkta arbetet mot organiserad internationell stöldbrottslighet. , och fick 2018 i uppdrag av regeringen att utveckla samverkan med varandra, samt vid behov även med andra myndigheter och näringslivet, för att försvåra för internationella stöldligor att verka i landet. Slutredovisningen av uppdraget visade bland annat att myndigheterna har skapat en varaktigt stärkt samverkan och att det förebyggande arbetet förstärkts med åtgärder av administrativ karaktär. Exempelvis har beslagtagit fordon som används som brottsverktyg och genomfört satsningar på tillsyn av boenden för att komma åt olovlig hotellverksamhet som används av kriminella för uppehälle och förvaring av stöldgods. Enligt har anmälda brott minskat i antal för vissa, men inte alla, av de brottstyper som internationella brottsnätverk har varit aktiva inom. Exempel på brott som har minskat är båtmotorstölder. Regeringen har även genom ny lagstiftning på punktskatteområdet förbättrat förutsättningarna för berörda myndigheter att använda administrativa verktyg för att motverka smuggling och annan illegal hantering av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter (prop. 2017/18:294). Penningtvätt är ett allvarligt samhällsproblem som både möjliggör användande av brottsvinster och finansierar ny brottslighet. Starka kontrollfunktioner för att motverka penningtvätt är därför ett viktigt inslag i arbetet mot organiserad brottslighet. Inom ramen för 34- punktsprogrammet mot gängkriminalitet gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att föreslå åtgärder för att stärka arbetet mot penningtvätt och finansiering av terrorism (dir. 2019:80). Utredningen ska bland annat analysera former för informationsdelning mellan olika aktörer, förutsättningar att utöva effektiv tillsyn på området samt om den befintliga tillsynsstrukturen är ändamålsenlig. Uppdraget ska redovisas . I syfte att förebygga brottslighet med koppling till kriminella nätverk har regeringen även vidtagit åtgärder mot illegal användning av civila sprängmedel. fick sex myndigheter i uppdrag av regeringen att kraftsamla för att öka samhällets samlade förmåga att hantera explosiva varor och den illegala användningen av dessa (Ju2019/03980). Uppdraget omfattar bland annat att stärka 2020/21:63 myndigheternas operativa samarbete nationellt och internationellt, att utveckla kunskap och arbetsmetoder för att förebygga illegal användning av explosivvaror samt att samråda med branschorganisationer om förbättrade kontroller och inspektioner på området. Uppdraget ska redovisas senast . inledde inrikesministern återkommande rundabordssamtal med företrädare för byggbranschen, den civila sprängmedelsindustrin och berörda myndigheter. presenterade regeringen tillsammans med branschföreträdare en rad åtgärder för att minska risken att civilt sprängmedel kommer i orätta händer. Åtgärderna omfattar bland annat ändringar avseende regleringen av tillståndsprövning och kontroll av de som använder explosiva varor för civilt bruk. En promemoria med dessa förslag har remitterats (Ds 2020:17). Vidare har MSB fått i uppdrag att se över metoder för märkning av civila sprängmedel, att kartlägga och analysera kommunernas arbete med tillstånd och tillsyn enligt lagen om brandfarliga och explosiva varor, samt att inrätta ett nationellt forum för sprängämnessäkerhet. Åtgärder för förstärkt skydd av välfärdssystemen Ett åtagande för regeringen enligt det brottsförebyggande programmet är att verka för att utveckla samhällets kontrollfunktioner och samordningen mellan dem för att förebygga brott mot välfärdssystemen. tillsatte regeringen en utredning om samordning av statliga utbetalningar från välfärdssystemen för att skapa förutsättningar för ökad kontroll. Uppdraget slutredovisades i betänkandet Kontroll för ökad tilltro – en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (SOU 2020:35). Utredningen föreslår att det inrättas en ny myndighet, Myndigheten för utbetalningskontroll. Myndighetens verksamhet ska vara ett komplement till välfärdsmyndigheternas kontrollarbete. Beredning av utredningens förslag pågår i . Regeringen har även tagit initiativ till författningsändringar för att skapa förutsättningar för stärkt kontroll av vissa stöd inom välfärdssystemen. trädde förordningsändringar i kraft som innebär krav på spårbara löneutbetalningar för vissa arbetsmarknadspolitiska stöd, till exempel introduktionsjobb, nystartsjobb och lönebidrag. trädde ytterligare åtgärder i kraft för att stärka kontrollen och motverka felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Det handlar bland annat om en ny lag om skyldighet för kreditinstitut och försäkringsgivare att lämna vissa uppgifter till Arbetsförmedlingen (prop. 2019/20:117). Genom en ändring i förordningen (2008:193) om statligt tandvårdsstöd har möjlighet att avansluta vårdgivare som allvarligt åsidosatt bestämmelserna för stödet. Falska identitetshandlingar och oriktiga folkbokföringsuppgifter ligger ofta till grund för brott mot välfärdssystemen och annan ekonomisk brottslighet. Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder i syfte att förbättra kvaliteten i folkbokföringen. återinfördes folkbokföringsbrottet och fick möjlighet att avregistrera falska identiteter från folkbokföringen samt göra besök för att kontrollera en persons bosättning (prop. 2017/18:145). ömsesidiga uppgiftsskyldigheter för brottsbekämpande verksamhet å ena sidan och verksamheterna beskattning, folkbokföring respektive id-kort å andra sidan, som trädde i kraft , har arbete med att förebygga, förhindra och upptäcka brottslighet som har anknytning till myndighetens verksamhet effektiviserats. Förutsättningarna för att skattebesluten blir mer korrekta, att uppgifterna i folkbokföringen bättre återspeglar verkligheten och att idkort kan utfärdas på ett korrekt sätt har därtill förbättrats (prop. 2019/20:166). I budgetpropositionen ökades anslag med 2020 för att höja kvaliteten i folkbokföringen. Vidare har regeringen tillsatt en utredning som bland annat ska föreslå åtgärder för att minska oriktiga uppgifter i folkbokföringen och för att åstadkomma ett säkrare system för samordningsnummer (dir. 2019:54). Uppdraget ska redovisas . Inom har dessutom en promemoria tagits fram med förslag om en underrättelseskyldighet för samtliga myndigheter om misstänkta fel i folkbokföringen. I promemorian lämnas även vissa förslag som bland annat syftar till att stärka systemet för samordningsnummer. Promemorian har remitterats och ärendet bereds nu inom (Fi2020/00131). På uppdrag av regeringen har också skärpta krav och rutiner för svenska id-handlingar utretts. I utredningens betänkande Ett säkert statligt – med e-legitimation (SOU 2019:14) föreslås bland annat ett nytt statligt id-kort som ska utfärdas på ett säkert sätt och vara lätt att kontrollera för att motverka identitetsmissbruk och bedrägerier. Betänkandet har remitterats och förslagen bereds inom . Med anledning av de omfattande stödåtgärder med statsfinansiella och samhällsekonomiska konsekvenser som beslutas av regering och riksdag med anledning av utbrottet av covid-19 gav en utredare i uppdrag att analysera risken för att stödåtgärderna missbrukas i brottslig verksamhet – särskilt organiserad och systematisk sådan – samt föreslå åtgärder för att förhindra att det sker. Utredarens uppdrag är vidare att även för framtida bruk identifiera vilken typ av regler eller åtgärder som innebär stora risker för brottslighet eller för möjligheterna att förebygga, upptäcka, utreda eller beivra den. Utredaren ska redovisa risker och möjliga åtgärder för att minimera dessa , samt ta fram ett förslag till metodstöd för hur konsekvensanalyser på området ska kunna göras i brådskande fall. Uppdraget ska redovisas löpande vad avser analyser och förslag gällande enskilda regler eller åtgärder och ska slutredovisas senast . Vidare har regeringen uppdragit åt () att följa upp hur de stöd som införts eller förändrats med anledning av utbrottet av covid-19 förvaltas hos de myndigheter som betalar ut stöden, främst avseende vilka kontrollåtgärder som vidtas i syfte att motverka överutnyttjande av och felaktiga utbetalningar från dem (Fi2020/02593). I uppdraget ingår även att vid behov bistå de utbetalande myndigheternas arbete med att införa effektiva och ändamålsenliga system för kontroll av utbetalningar av stöden, genom att ge stöd till erfarenhetsutbyte myndigheterna emellan. ESV ska lämna en redogörelse för uppdraget till regeringen. 2020/21:63 har också en rad initiativ till förbättrade kontroller och samverkan i arbetet med att förebygga brott mot välfärdssystemen tagits vid berörda myndigheter. har exempelvis utökat och förbättrat kontrollerna inom olika förmåner som föräldrapenning, tillfällig föräldrapenning och ersättningar för deltagande i arbetsmarknadspolitiska program. Vidare genomförde en pilotverksamhet med nya rutiner för stärkt kontroll av utbetalning av dagersättning till asylsökande och en särskild insats med inriktning på gemensamma kontroller för att identifiera felaktigheter i folkbokföringen inleddes inom ramen för myndighetssamverkan mot organiserad brottslighet. tog initiativ till ett myndighetsövergripande samarbete mellan 19 myndigheter för att stärka arbetet mot bidragsbrott och missbruk av välfärdssystemen. Inom initiativet (Motståndskraft hos utbetalande och rättsvårdande myndigheter) etablerades fem myndighetsövergripande arbetsgrupper för att arbeta med frågor om tillämpningen av lagen om underrättelseskyldighet, förbättrat informationsutbyte, riskanalyser, förändring av attityder och normer kring välfärdsbrott samt en mer sammanhållen identitetsförvaltning. Företag används systematiskt som verktyg för att begå ekonomiska brott, bland annat för att på falska grunder erhålla förmåner från välfärdssystemen. En rad åtgärder, främst av administrativ karaktär, har därför vidtagits för att förhindra att företag kan användas som brottsverktyg. Detta arbete beskrivs närmare i avsnitt 6.3. Begränsa tillgängligheten till lämpliga Målsättningar i Tillsammans mot brott – Att medvetenheten ökar hos de aktörer som på olika sätt tillverkar, säljer, innehar eller på annat sätt är ansvariga för stöldbegärliga objekt om hur de kan bidra till att minska risken för brott. – Att fler åtgärder vidtas för att motverka efterfrågan på stulna varor. – Att den som ansvarar för en verksamhet, tjänst eller plats där brott riskerar att begås blir medveten om vikten av förebyggande – Att brottsförebyggande aspekter beaktas i fysisk planering liksom vid ny- eller ombyggnation av bostäder och offentlig miljö. Kampanjer och vägledningar för spridning av kunskap om Inom flera områden har insatser genomförts i linje med målsättningen att sprida kunskap och öka medvetenheten hos fler aktörer om situationella Några exempel ges nedan. På uppdrag av regeringen genomförde MSB tillsammans med respektive 2019 den nationella Kampanjens syfte är att öka kunskapen hos allmänheten samt små och medelstora företag om vilka Skr. 2020/21:63 säkerhetsåtgärder som kan vidtas för att skydda sig mot it-relaterade Det handlar till exempel om hur kortuppgifter och lösenord bör hanteras. Kampanjen involverade ett stort antal myndigheter, intresseorganisationer, företag och kommuner runtom i landet. trädde en ny säkerhetsskyddslag och säkerhetsskyddsförordning i kraft. Regelverket gäller för både myndigheter och privata verksamheter som bedriver säkerhetskänslig verksamhet och ger bättre möjligheter att förebygga sårbarheter. Målgruppen är bredare än tidigare och fler behöver leva upp till lagstiftningens krav och känna till de åtgärder som behöver vidtas i fråga om bland annat informationssäkerhet, fysisk säkerhet, personalsäkerhet och säkerhetsskyddade upphandlingar. Säkerhetspolisen har därför tagit fram nya vägledningar om säkerhetsskydd till stöd för de verksamhetsutövare som omfattas av den nya lagen. lanserade och i samarbete med Brå en ny webbplats, , i syfte att stärka de förebyggande åtgärderna mot brott inom detaljhandeln. Utgångspunkten för arbetet är det gemensamma programmet Skydd mot rån i handeln som omfattar 13 förebyggande åtgärder av situationell karaktär. De butiker som genomför samtliga åtgärder kan efter besiktning bli certifierade och få en synlig dekal som upplyser om att butiken är säkerhetsskyddad. Den nya webbplatsen syftar till att uppmärksamma programmet ytterligare och öka certifieringarna. Regeringens arbete för att sprida kunskap om situationellt brottsförebyggande arbete till fler aktörer har också kommit till uttryck i myndighetsuppdrag om vägledningar för brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärder i den fysiska miljön (se vidare nedan). Åtgärder för att försvåra vidareförsäljning av stöldgods och motverka svarthandel I det nationella brottsförebyggande programmet uttrycks som en strategisk målsättning att fler åtgärder vidtas för att motverka efterfrågan på stulna Ett åtagande för regeringen är enligt programmet att verka för att försvåra vidareförsäljning av stöldgods. Stölder av båtmotorer och bildelar samt butiksstölder och bostadsinbrott som begås av internationella stöldligor är ett betydande problem. arbetet mot ligornas verksamhet handlar om att kunna vidta åtgärder mot hanteringen av stöldgods. fick en utredare i uppdrag att se över bland annat ett flertal frågor som har kopplingar till den organiserade (Ds 2019:1). beslutade regeringen en lagrådsremiss med förslag till lagändringar för att förstärka skyddet mot tillgreppsbrott och vissa andra brott. Genom lagstiftningsåtgärder har vidare svarthandel med hyreskontrakt De nya reglerna, som trädde i kraft , innebär bland annat inskränkningar i bytesrätten, att den som har köpt eller försökt sälja ett kontrakt kan förlora hyresrätten med omedelbar verkan samt att köp av hyreskontrakt kriminaliserats (prop. 2018/19:107). 2020/21:63 För att motverka handel med piratkopierade produkter gav regeringen () i uppdrag att genomföra kunskapshöjande insatser för ökad förståelse för upphovsrätten. Genom informations- och kunskapshöjande insatser skulle också varumärkesintrång i form av piratkopiering motverkas. I uppdraget ingick bland annat att i samarbete med myndighetsnätverket mot piratkopiering genomföra insatser för att öka allmänhetens medvetenhet om piratkopieringens baksidor och därmed minska efterfrågan på Uppdraget redovisades till . Med utgångspunkt i ett regeringsuppdrag om information om upphovsrätt för barn och unga genomförde också tillsammans med PRV en undersökning av attityder och vanor bland ungdomar när det gäller illegal streaming och nedladdning. Utifrån undersökningen har nya lektionsmaterial och vägledningar tagits fram om upphovsrätt för skolan och personer som arbetar med barn och unga. Stärkt fokus på situationella åtgärder i fysisk planering och lokal samverkan Regeringen har i enlighet med det nationella brottsförebyggande programmet verkat för att brottsförebyggande aspekter i högre grad ska beaktas i fysisk planering. Flera initiativ till samverkan mellan privata och offentliga aktörer kring lokala trygghetsfrågor har också tillkommit. företrädare för bland andra myndigheter, länsstyrelser, kommuner, fastighetsägare, byggbranschen och forskare till rundabordssamtal om trygghet och brottsförebyggande arbete i stadsplaneringen. mot bakgrund av den pågående kraftiga utbyggnaden av bostadsbeståndet engagera flera aktörer i diskussionen om vad som kan göras för att i ett tidigt skede i stadsbyggnadsprocessen beakta brottsförebyggande Inom ramen för olika regeringsuppdrag togs två vägledningar fram för trygghetsskapande åtgärder i den fysiska miljön. utarbetade i samarbete med en vägledning för ökad säkerhet i offentliga miljöer. Vägledningen syftar till att stödja olika sektorer och verksamheter att själva kunna identifiera åtgärder för ett ökat skydd mot exempelvis terrorattentat. I samarbete med bland andra Brå, , länsstyrelserna och SKR tog vidare fram en vägledning för brottsförebyggande och trygghetsskapande perspektiv och åtgärder i samhällsbyggnadsprocessen. Vägledningen baseras på lärande exempel på åtgärder som får effekter för säkerhet och trygghet vid utformning av fysiska miljöer och riktar sig till alla aktörer som på något sätt är involverade i samhällsbyggnadsprocessens olika skeden. sistnämnda vägledningen togs fram inom ramen för ett bredare uppdrag till som också innefattade en forskningsöversikt om brottsförebyggande och trygghetsskapande åtgärder i fysisk planering, samt en översyn av hur tolkningen av (2010:900), förkortad PBL, kan utvecklas för att stärka brottsförebyggande och I redovisningen av uppdraget menade att kunskapen om effektiva åtgärder för att minska brottsligheten eller öka tryggheten i fysiska miljöer behöver stärkas för att det ska bli möjligt att ta fram nationella riktlinjer eller föreslå ändringar i PBL. Vidare framhölls att det under genomförandet av regeringsuppdraget tydligt framgått att få kommuner har inarbetade rutiner för samverkan i det ordinära brottsförebyggande och trygghetsskapande arbetet, i synnerhet i den fysiska planeringen. Kommunerna är centrala aktörer på området eftersom de, genom det kommunala planmonopolet, har ansvar för planering, utformning och utveckling av den fysiska miljön. Enligt portalparagrafen i PBL ska planarbetet, bidra till en från social synpunkt god livsmiljö (1 §). I detta ingår aspekter som trygghet och hälsa. Det finns goda exempel där kommuner och lokalpolisområden har utvecklat offentlig och privat samverkan för affärsutveckling, investeringar i fysisk miljö samt ökad trygghet och säkerhet, så kallade business improvement districts (BID). Föreningen , som samlar företag, organisationer och kommuner, har tidigare tagit fram en BID-modell anpassad till svenska förhållanden. bildades två nya nationella centrum i syfte att stimulera sådan platssamverkan. Svensk försäkring lanserade tillsammans med Svensk handel och fyra fastighetsbolag (affärs- och medborgarplatser). Stiftelsen lanserade Nationellt för Platssamverkan. Stiftelsen har också tillsammans med fastighetsägare, branschorganisationer, företag och kommuner utvecklat konceptet BoTryggt för att implementera situationell brottsprevention i stadsbyggandet. presenterades handboken , rutiner och checklistor för att underlätta för beställare och utförare att planera säkra och trygga bostäder, bostadsområden och offentliga platser. ingår i en referensgrupp för arbetet. Flera lokala brottsförebyggande samverkansinitiativ av situationell karaktär har också tagits med utgångspunkt i specifika problembilder eller identifierade risker. Med syfte att förebygga sexuella ofredanden och annan typ av brottslighet i samband med exempelvis festivaler utvecklades en samverkan mellan i , , samt Svensk Live. Projektet , säkra evenemang bygger på ett formaliserat samverkansarbete och en utvärdering visar att antalet anmälda sexuella ofredanden har minskat avsevärt på de tidigare värst drabbade festivalerna. I inledde och företagarna i of samverkan för att komma till rätta med ett ökande antal ungdomsrån i och omkring köpcentrumet. Köpcentrumet bidrog med ungdomsvärdar och fler ordningsvakter på utsatta platser och tider och den lokala polisen anpassade sin närvaro på motsvarande sätt. Poliser med god lokalkännedom arbetade med att identifiera och följa upp ungdomar för att förebygga brott. Efter insatserna noterades en kraftig minskning av de anmälda personrånen i området. Inför starten av ett omfattande vägbygge i –2023 inledde lokalpolisområdet, huvudentreprenören och kommunen samverkan för att förebygga stölder från vägbygget. Insatsen omfattar bland annat utbildning av personal i brottsförebyggande åtgärder, dna-märkning av verktyg, gpsspårning av maskiner och övervakade uppställningsplatser för maskiner 2020/21:63 och utrustning. I inledde ett samarbete med kommunen, kollektivtrafiken och två universitet för att vidta förebyggande åtgärder mot kortbedrägerier som kopplats till några fysiska platser. I samverkan med lokala handlare stängdes bland annat några oövervakade bankomater i området för att leda gärningspersonerna till bankomater med kamerabevakning. Arbetet följs upp i ett forskningsprojekt om mikroplatsens betydelse för vissa kortbedrägerier, med anslag från det statliga forskningsrådet Formas. Förebyggande åtgärder mot företag som brottsverktyg Företag används i olika kriminella sammanhang, exempelvis för penningtvätt och bedrägerier, som drabbar såväl staten som andra företag och enskilda. En viktig och effektiv brottsförebyggande åtgärd är därför att förhindra registrering, uppköp, kapning eller infiltration av företag som är tänkta att användas som brottsverktyg. registrerar företag och ändringar i företag samt tar emot årsredovisningar. I syfte att försvåra för kriminella att använda företag som brottsverktyg fick 2018 i uppdrag av regeringen dels att redovisa sitt förebyggande arbete mot ekonomisk brottslighet och möjliga åtgärder inom ramen för myndighetens verksamhetsområde för att i ökad utsträckning förebygga penningtvätt, finansiering av terrorism eller annan ekonomisk brottslighet, dels att i dialog med andra myndigheter och näringslivet utveckla metoder och arbetssätt för ökade kontroller vid registrering av företagsuppgifter. Med utgångspunkt i uppdragen har myndigheten höjt ambitionsnivån inom ekobrottsområdet och det förebyggande arbetet. Arbetet med att förebygga ekonomisk brottslighet har organiserats genom etablering av en ny enhet och skärpta kontroller och handläggningsrutiner har införts på flera områden. Exempelvis har kontrollen av id-handlingar och postadresser till företag utökats och effektiviserats och möjligheten att byta ut årsredovisningar har stramats åt. uppger att ett stort antal företagsregistreringar därmed har kunnat stoppas och att antalet utbytta årsredovisningar minskade väsentligt . En prioriterad åtgärd har vidare varit att minska förekomsten av så kallade målvakter, dvs. personer som medvetet eller omedvetet utnyttjas av kriminella för att dölja vem som står bakom ett företag som används , , och en samordnad insats mot målvaktsbolag som gick ut på att identifiera målvaktsbolag genom kontroll av restförda skatteskulder och försätta dem i konkurs i ett tidigt skede. Myndigheterna genomförde även gemensamma informationskampanjer till allmänheten om riskerna med att agera styrelse- eller penningmålvakt. Efter kampanjerna noterade en kraftig ökning av antalet anmälningar från privatpersoner till myndighetens spärrlista, som förhindrar registrering av personen i fråga i ett bolag. Arbete har också inletts för att öka skyddet mot företagskapningar. införde förbättrade rutiner vid registrering av styrelseändringar i myndighetens e-tjänst som gör det svårare för obehöriga att registrera en ändring. Vidare har Skr. och genomfört en gemensam kommunikationsinsats till företagare om hur de kan skydda sig mot företagskapning. Inom ramen för den nyinrättade Samordningsfunktionen för åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism har deltagande myndigheter arrangerat seminarier och tagit fram vägledningar om penningtvätt riktade till verksamhetsutövare inom kontanthandel, fastighetsmäklare, revisorer, valutaväxlare och spelbolag för att belysa hur förebyggande arbete kan minimera risken att nyttjas som brottsverktyg.