prop · H80365 · 2020-12-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:65 Tillfällig utvidgning av statligt stöd genom Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att företag som inte befann sig i svårigheter men som därefter fick svårigheter till följd av utbrottet av covid-19 även fortsättningsvis får ta emot stöd i form av skattenedsättningar enligt lagen om skatt på energi. Den begränsade tidsperioden omfattar –. Ändringen gäller bara företag som inte har försatts i konkurs. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi..................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi..................................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Bakgrund och gällande rätt ............................................................... Allmänt om om statligt stöd och deras Stöd till företag i svårigheter .............................................. Fortsatt nedsatt energiskatt och koldioxidskatt för vissa företag i svårigheter .......................................................................... Syfte och alternativa lösningar ......................................... Effekter för företagen ....................................................... Effekt för miljön............................................................... Effekter för myndigheter och allmänna Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi................................................................... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att det i lagen (1994:1776) om skatt på energi ska införas en ny paragraf, 1 kap. 12 a §, av följande lydelse. Ett företag ska inte anses vara ett sådant företag utan rätt till statligt stöd som avses i 12 § 1, om företaget fick ekonomiska svårigheter – men inte befann sig i sådana svårigheter . Första stycket gäller endast företag som för den angivna perioden 1. yrkar avdrag eller ansöker om återbetalning, eller 2. begär omprövning av beslut avseende ett sådant yrkande eller en sådan ansökan. Första stycket gäller inte företag som har försatts i konkurs vid yrkandet, ansökan eller begäran enligt andra stycket. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för yrkande om avdrag, ansökan om återbetalning och begäran om omprövning som har gjorts före ikraftträdandet. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 1 kap. 12 a § lagen (1994:1776) om skatt på energi1 ska upphöra att gälla. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den upphävda paragrafen gäller dock fortfarande vid yrkande om avdrag, ansökan om återbetalning eller begäran om omprövning som gjorts –. 1Senaste lydelse av 1 kap. 12 a § 2021:000. Ärendet och dess beredning Promemorian Lättnader vid stöd genom nedsatt energiskatt med anledning av covid-19-pandemin har utarbetats inom . i promemorian innebär att företag som inte befann sig i svårigheter den , men som därefter fick svårigheter till följd av utbrottet av covid-19, även fortsättningsvis får ta emot stöd i form av skattenedsättningar enligt lagen (1994:1776) om skatt på energi. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. svaren finns tillgängliga i (Fi2020/03876). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets Lagrådets yttrande finns i bilaga 4. Lagrådet har lämnat förslagen Propositionens lagförslag skiljer sig från de lagförslag som Lagrådet har granskat på så sätt att statliga stöd genom skattenedsättningar av energi- skatt inom vattenbruksverksamhet inte längre undantas från den tillfälliga Propositionens förslag är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande på nytt skulle sakna Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över Bakgrund och gällande rätt Allmänt om om statligt stöd och Regler om befrielse från energiskatt och koldioxidskatt kan vara ut- formade så att de utgör statligt stöd enligt artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortat EUF-fördraget. statligt stöd definieras direkt i EUF-fördraget (om dess närmare innebörd och Europeiska kommissionens tolkning, jfr bl.a. SOU 2015:87 Energiskatt på el – En översyn av det nuvarande systemet s. 54-57). Huvudregeln är att kommissionen, utifrån om statsstöd, måste pröva och godkänna åtgärdernas förenlighet med den inre marknaden innan de kan träda i kraft. Kommissionen har beslutat om vissa kriterier för dessa bedömningar bl.a. Riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020, förkortade EEAG (EUT C 200, 28.6.2014, s. 1). Kommissionen har även antagit förordningar på olika områden, varigenom vissa kategorier av stöd har ansetts förenliga med EUF-fördraget under förutsättning att vissa villkor uppfylls (s.k. gruppundantagsförordningar). I dessa fall kan medlemsstaterna, på de villkor som anges i förordningen, införa åtgärder inom ramen för förordningen utan att behöva iaktta det normala förfarandet med föranmälan och kommissionens godkännande av Flertalet stöd i form av befrielse från energiskatt och koldioxidskatt ryms inom tillämpningsområdet för antingen kom- Prop. 2020/21:65 missionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget, förkortad GBER, eller kommissionens förordning (EU) nr 1388/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd till företag som är verksamma inom produktion, beredning och saluföring av fiskeri- och vattenbruksprodukter förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget, förkortad FIBER. 4.2Stöd till företag i svårigheter En utgångspunkt i är att statligt stöd inte får ges till företag i svårigheter. Exempelvis anges i artikel 1.4 c i GBER att förordningen inte ska tillämpas på stöd till företag i svårigheter, med undantag för vissa stödordningar för att avhjälpa skador som orsakats av vissa naturkatastrofer, stödordningar för startstöd och ordningar för regionalt driftstöd. En liknande bestämmelse finns i artikel 1.3 d i FIBER. Även i punkt 16 av EEAG anges att miljö- och energistöd inte får beviljas företag som befinner sig i svårigheter. Vad som utgör ett företag i svårigheter definieras i bl.a. artikel 2.18 i GBER. I bestämmelsen anges vissa objektiva kriterier som innebär att ett företag anses vara i svårigheter. Så är bl.a. fallet om ett aktiebolag förbrukat mer än eller om företaget är föremål för ett kollektivt insolvensförfarande eller uppfyller kriterierna i nationell lagstiftning för att försättas i kollektiv insolvens på sina fordringsägares begäran. I lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, finns ett flertal olika typer av nedsättningar av skatt som utgör statligt stöd. En förteckning över samtliga stödordningar enligt lagen finns i 1 kap. 11 a § LSE. 12 § LSE finns en definition av företag som inte har rätt till statligt stöd enligt lagen. Enligt paragrafen avses med företag utan rätt till statligt stöd dels företag som är i ekonomiska svårigheter enligt artikel 2.18 i GBER, dels företag som är föremål för betalningskrav på grundval av ett tidigare kommissionsbeslut som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre marknaden. Kommissionen beslutade förordning 2020/972 som bl.a. innehåller en ändring av artikel 1.4 c i GBER. Ändringen innebär att företag som inte befann sig i svårigheter men som försattes i svårigheter till följd av utbrottet av covid-19 även fortsättningsvis får ta emot stöd. Den begränsade tidsperioden omfattar –. Skälet till ändringen uppges vara de ekonomiska och finansiella följder som utbrottet av covid-19 har för företagen och för att säkerställa överensstämmelse med kommissionens allmänna politiska motåtgärder (skäl 9 i förordningens ingress). Kommissionens har även genom meddelande 2020/C 224/02 gjort motsvarande ändring i EEAG. Vidare beslutade kommissionen genomförandeförordning 2020/2008 som innehåller en sådan ändring av FIBER. 2020/21:65 Genom kommissionens beslut möjliggörs lagändringar i nationell rätt som alltså kan sträcka sig fr.o.m. . I påverkade dock utbrottet av sjukdomen covid-19 inte företagen i någon större utsträckning förrän . klassade WHO spridningen av sjukdomen covid-19 som en pandemi och månad 2020 vidtogs flera åtgärder för att begränsa smittspridningen i . Åtgärderna har fått stora konsekvenser för företagen i form av bl.a. minskad omsättning , vilket kan ha gjort att företagen kan ha hamnat i ekonomiska svårigheter. 5 Fortsatt nedsatt energiskatt och koldioxidskatt för vissa företag i svårigheter Regeringens förslag: Företag som inte befann sig i ekonomiska svårigheter , men som fick sådana svårigheter –ska kunna ta emot statligt stöd enligt lagen om skatt på energi. En förutsättning är att företaget –yrkar avdrag eller ansöker om återbetalning för perioden – , alternativt begär omprövning av beslut avseende sådant yrkande eller sådan ansökan. Ett företag som har försatts i konkurs ska inte kunna ta emot sådant stöd. Förslaget träder i kraft och upphör att gälla . För yrkande om avdrag, ansökan om återbetalning och begäran om omprövning som har gjorts före ikraftträdandet ska äldre föreskrifter gälla. Promemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. Promemorian innehåller inte något förslag gällande begränsningen för företag i konkurs. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna, däribland Datainspektionen, , Energiföretagen , Energigas , , Företagarna, i , IKEM – Innovations- och kemiindustrierna i , , , , (), , , , , , (), Statskontoret, och (), Svenskt näringsliv, Kommuner och Regioner (SKR), , , och Transportstyrelsen tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. IKEM, LRF och Svenskt näringsliv anser att den svenska regleringen bör följa den möjlighet som finns att tillämpa lättnaden redan från den anför att om avsikten är att bestämmelsen bara ska omfatta företag som tillfälligtvis hamnat i ekonomiska svårigheter bör företag som försatts i konkurs undantas från förslaget. Skälen för regeringens förslag: Företag som inte kunnat bedriva verksamhet, helt eller delvis, under covid-19-pandemin behöver även fortsättningsvis kunna ta del av befintligt statligt stöd. Statligt stöd ges bland annat i form av nedsatt energi- och koldioxidskatt. Enligt nuvarande regler i LSE får emellertid statligt stöd inte ges till ett företag som befinner sig i ekonomiska svårigheter. Skälet till detta är, som nämnts ovan, att det enligt är en förutsättning för statligt stöd att detta inte ges till företag som inte bedöms ha möjlighet att bedriva en livskraftig verksamhet. Det finns således en risk att företag som tillfälligtvis hamnat iekonomiska svårigheter under covid-19-pandemin kan komma att vägras nedsatt skatt. Detta avser exempelvis den skattenedsättning som tillkommer vissa elförbrukare i vissa kommuner i norra delar av . De beslutade ändringarna i GBER, FIBER respektive EEAG gör det dock möjligt att fortsätta att ge statliga stöd till företag som fått tillfälliga ekonomiska svårigheter. Regeringen ser det som angeläget att tillförsäkra företag som fått svårigheter under covid-19- pandemin en möjlighet till återhämtning och anser att reglerna om när ett företag ska anses vara i ekonomiska svårigheter bör ändras. Den period under vilken det bör vara möjligt att göra avsteg från gällande regelverk sträcker sig från till och med . Regeringen ser dock inte skäl att införa ändrade regler för perioden före covid-19 började påverka företagens verksamhet, dvs. Detta är också i linje med de bedömningar som gjorts i andra lagstiftningsärenden med anledning av covid-19-pandemin, t.ex. omställningsstödet till företag. Regeringen anser således, till skillnad från IKEM, LRF och Svenskt näringsliv att det inte är motiverat att göra avsteg från gällande regelverk redan från . Lättnaden bör därför gälla för företag som inte befann sig i svårigheter men fick svårigheter –. Regeringen anser att det är angeläget att möjligheten för företag att få lättnader ska införas . Förslaget, som innebär en ändring av LSE, bedöms dock kunna träda i kraft tidigast . Regeringen instämmer i Energiföretagens och synpunkt att det hade varit önskvärt med ett tidigare ikraftträdande, men gör bedömningen att det inte är möjligt. för ikraftträdandet av den nya regeln kan dock företag som hamnat i svårigheter under covid-19-pandemin redan ha varit i svårigheter . Lagändringen bör därför ges retroaktiv effekt så att företag som hamnat i svårigheter efter och som begär omprövning av beslut som avser avdrag som yrkats eller återbetalning som sökts före lagens ikraftträdande kan få nedsättning av skatten. Det föreslås därför att en förutsättning för att ett företag ska kunna ta emot statligt stöd är att företaget –yrkar avdrag eller ansöker om återbetalning för perioden –, alternativt begär omprövning av beslut avseende sådant yrkande eller sådan ansökan. För yrkande om avdrag, ansökan om återbetalning och begäran om omprövning som har gjorts före ikraftträdandet ska dock äldre föreskrifter gälla. En övergångsbestämmelse med denna innebörd tas 2020/21:65 in i lagen. Det innebär att om ett avdragsyrkande för den aktuella perioden kommer in till före ska pröva yrkandet utifrån nuvarande bestämmelser i 1 kap. 12 § 1 LSE. I praktiken innebär det alltså att ett företag behöver begära omprövning av ett tidigare avslagsbeslut för att företaget ska få rätt till skattenedsättning. Efter lagens ikraftträdande kan ett företag dock yrka avdrag i deklarationen eller ansöka om återbetalning direkt enligt de nya reglerna. Tidpunkten för redovisning av skatt och tidpunkten för ansökan om återbetalning kommer avgöra omfattningen av tillämpningen av den föreslagna bestämmelsen. Det är t.ex. bestämmelserna i 26 kap. skatteförfarandelagen (2011:1244) som avgör olika företag ska redovisa skatt. Eftersom ingen ändring i dessa regler föreslås innebär det att för vissa företag kommer bestämmelsen kunna tillämpas på förbrukning , medan för t.ex. ett företag som har beskattningsår som redovisningsperiod kommer bestämmelsen inte kunna tillämpas avseende förbrukning , men på förbrukning . Motsvarande gäller för den som söker återbetalning årsvis (9 kap. 7 § och 11 kap. 16 § LSE). har i sitt remissvar lämnat synpunkter på att det bör klargöras om åtgärden avser att träffa alla företag inom de givna förutsättningar eller om det bör införas någon begränsning så att förslaget endast avser företag som är långsiktigt lönsamma. anför att en sådan begränsning t.ex. kan utformas så att åtgärden inte omfattar företag som har försatts i konkurs. Eftersom förslaget syftar till att stödja företag som normalt sett är långsiktigt lönsamma men som tillfälligtvis hamnat i ekonomiska svårigheter under covid-19-pandemin delar regeringen uppfattning att åtgärden bör begränsas till företag som inte har försatts i konkurs. Ett företag som är på obestånd ska enligt huvudregeln i 1 kap. 2 § konkurslagen (1987:672) försättas i konkurs. Med obestånd avses att företaget inte rätteligen kan betala sina skulder och att denna oförmåga inte är endast tillfällig. Det föreslås därför att endast företag som inte har försatts i konkurs vid en begäran om omprövning, eller vid yrkande om avdrag eller ansökan om återbetalning enligt de nya reglerna, kan ha rätt till fortsatt statligt stöd enligt LSE. Kommissionens beslut om ändringar i GBER, FIBER och EEAG möjliggör dessa ändringar gällande vissa stödordningar enligt LSE. Förslaget föranleder införandet av en ny paragraf i LSE. Bestämmelsen föreslås upphöra att gälla . Därmed stämmer förslaget överens med de tillfälliga ändringarna i GBER, FIBER och EEAG, som har begränsats till denna tidpunkt. Den upphävda paragrafen ska dock fortfarande gälla vid yrkande av avdrag, ansökan om återbetalning eller begäran om omprövning som gjorts –. Förvaltningsrätten i , , och () och kommuner och regioner (SKR) har lämnat synpunkter på förslagets beskrivna effekter. Synpunkterna redovisas i konsekvensanalysen (avsnitt 6). Förslaget medför införandet av en ny paragraf, 1 kap. 12 a § i lagen om skatt på energi. I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. framför i sitt remissvar att konsekvensutredningen uppfyller kraven om konsekvensutredning vid regelgivning. 6.1Syfte och alternativa lösningar Det finns 18 stödordningar i form av skattebefrielser på energiskatteområdet, som utgör statligt stöd. Tillsammans innebar de en offentligfinansiell kostnad på . Nedsättningarna gäller vissa typer av bränslen, specifika typer av verksamheter samt nedsatt energiskatt för elförbrukning i vissa kommuner. Vissa av nedsättningarna påverkar både företag och privatpersoner, andra är specifikt riktade till företag. Vissa nedsättningar av skatt på energi och koldioxid är statligt stöd och enligt nuvarande regler i LSE får statligt stöd inte ges till ett företag som befinner sig i ekonomiska svårigheter. Till följd av covid-19-pandemin har många företag hamnat i svårigheter trots att de är långsiktigt lönsamma. I frånvaro av regeländring kommer dessa företag inte ha möjlighet att få skattenedsättning, men genom en förändring av för statligt stöd är det inte i strid med reglerna att ge företag stöd trots att de befunnit sig i svårigheter. Förslaget syftar till att förhindra att företag som under pandemin hamnat i svårigheter drabbas av en skattehöjning. Alternativet, att inte genomföra någon förändring av regelverket, skulle innebära att vissa företag inte skulle kunna erhålla nedsatt skatt trots att de kan vara långsiktigt lönsamma. Detta bedöms inte ligga i linje med regelverkets ursprungliga intentioner. Förslaget bedöms inte ha någon offentligfinansiell effekt utan syftar enbart till att säkerställa att företag inte får ändrade skattenivåer på grund av tillfälliga effekter under covid-19-pandemin. skriver i sitt remissvar att de inte anser att det går att dra säkra slutsatser om effekterna på de offentliga finanserna av förslaget. Regeringen instämmer inte i bedömning eftersom ändringen endast syftar till att upprätthålla regelverkets ursprungliga intentioner. 6.3 Effekter för företagen Covid-19-pandemin har inneburit förändrade förutsättningar för en mängd Utan denna temporära regeländring skulle de företag som är 2020/21:65 berättigade till skattenedsättning och som under pandemin hamnat i svårighet inte ha rätt till nedsatt skatt. Enligt uppgifter från ansökte över 35 000 företag om något av dessa stöd (nedsatt energi- och koldioxidskatt) . Företagen är verksamma i många olika typer av branscher: tillverkningsindustri, jordbruk, energiföretag, handel och olika typer av tjänsteföretag. Flest stödmottagare hittas i branscherna jordbruk, skogsbruk och fiske och i tillverkningsindustrin, men en stor grupp stödmottagare är också företagare verksamma inom handel och reparation av motorfordon samt uthyrning och fastighetsservice. Värdet av nedsättningarna per företag varierar från mycket låga belopp till . Störst stödbelopp per företag tas emot i branschen som omfattar försörjning av el, gas, värme och kyla. Hur många av dessa företag som riskerar att hamna i svårighet –är inte känt och beror på hur pandemin utvecklar sig. Den föreslagna ändringen innebär att företag kan få nedsättning trots att de hamnat i svårighet. SKR saknar konsekvensanalys över specifikt kommunala och regionala verksamheter och företag. Förslaget gör inte skillnad på ägarformen till olika typer av företag och verksamheter. Alltså omfattas även kommunala och regionala företag. Tidpunkten för redovisning av skatt och tidpunkten för ansökan om återbetalning kommer avgöra omfattningen av tillämpningen av den föreslagna bestämmelsen, som regeringen redogjort för i avsnitt 5. SPBI efterlyser i sitt remissvar att konsekvensanalysen beskriver effekterna för företag som har beskattningsår som redovisningsperiod och därför inte har möjlighet att få stöd . av företagen som ansökte om återbetalning 2019 har beskattningsår som redovisningsperiod. Deras utbetalningar står dock endast för av de totala nedsättningarna, det rör sig alltså om mindre belopp per företag. Förslaget bedöms inte ha någon effekt för miljön utan syftar enbart till att säkerställa att företag inte får ändrade skattenivåer på grund av tillfälliga effekter under covid-19-pandemin. skriver i sitt remissvar att de inte anser att det går att dra säkra slutsatser om förslagets effekter för miljön. Regeringen instämmer inte i bedömning eftersom ändringen endast syftar till att upprätthålla regelverkets ursprungliga intentioner. 6.5 Effekter för myndigheter och allmänna förvaltningsdomstolar Förslaget uppskattas i begränsad omfattning medföra initiala ökade kostnader för för anpassning till de nya reglerna. uppkommer inledningsvis något ökad administration för till följd av att förslaget kan förväntas leda till en ökning av antalet om- prövningar som begärs av enskilda till följd av reglernas retroaktiva effekt. 2020/21:65 Några speciella informationsinsatser utöver vad som normalt krävs vid regeländringar bedöms inte behövas. Tillkommande kostnader för ryms inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte påverka antalet mål eller arbetsbelastningen i de allmänna förvaltningsdomstolarna i någon större omfattning, även om det, som Förvaltningsrätten i anför, inte kan uteslutas att detta kan påverka antalet mål för de allmänna förvaltningsdomstolar som överprövar beslut om energi- och koldioxidskatter. Förslaget bedöms inte heller medföra några ökade kostnader för andra myndigheter. Då förslaget bedöms ge upphov till förhållandevis små effekter bedöms det inte leda till några konsekvenser avseende den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män eller för sysselsättningen. I avsnitt 4 behandlas förslagets förenlighet med . Förslaget syftar till att uppfylla EU-rättsliga ändringar av när ett företag i svårigheter har fortsatt rätt till statligt stöd och förslaget bedöms därmed vara förenligt med EU- rätten. 7.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om när ett företag inte ska anses vara ett sådant företag i ekonomiska svårigheter som avses i 1 kap. 12 § 1 LSE. Av första stycket följer att ett företag som fått svårigheter –inte ska anses vara ett sådant företag utan rätt till statligt stöd som avses i 12 § 1. Det innebär att företaget kan få rätt till nedsättning av skatt enligt de stödordningar som anges i 1 kap. 11 a §. Tillämpningen begränsas i andra stycket till att företaget yrkar avdrag eller ansöker om återbetalning för den angivna perioden, alternativt begär omprövning av beslut avseende sådant yrkande eller sådan ansökan. ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna följer vidare att paragrafen ska tillämpas på avdragsyrkanden, ansökningar om återbetalningar och be- gäran om omprövningar som kommer in till efter 2021 och att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla ärenden som har kommit in till . Det innebär att om ett företag yrkar avdrag, ansöker om återbetalning eller begär omprövning före lagens ikraftträdande så ska de prövas enligt 1 kap. 12 § 1 LSE. att paragrafen får en retroaktiv effekt genom att företag som hamnat i