prop · H80359 · 2020-12-15 00:00:00 — Ett exempel på detta är s.k. basstationstömningar (27 kap. 19 § första stycket 2 ) som innebär att uppgifter inhämtas om vilka elektroniska kommunikationsutrustningar som befunnit sig inom ett visst geografiskt område . Uppgifter om övervakningstid skulle inte ge en rättvisande bild av hur tvångsmedlet tillämpas. Av detta skäl redovisas inte sådana uppgifter. Nyttan av hemlig övervakning av elektronisk kommunikation Nyttan av hemlig övervakning av elektronisk kommunikation ska redovisas genom anonymiserade exempel från tillämpningen. Myndigheterna har redovisat följande exempel . •A och B greps för en grov stöld hos en äldre person. B försattes på fri fot efter gripandet och lämnade troligen landet efter detta. Under utredningen mot A uppkom misstankar om grova stölder mot sammanlagt nio äldre personer bosatta på olika platser i . Tillvägagångssättet var genomgående detsamma; en okänd person hade ringt på dörren hos målsäganden och tiggt pengar. Genom att be att få låna toaletten tog sig den okände in i målsägandens bostad och stal bl.a. pengar och bankkort. Efter stölderna gjordes uttag eller försök till uttag i uttagsautomater med hjälp av målsägandenas bankkort. Av bilder från övervakningsfilmer framkom att uttagen gjorts av B. Av målsägandens uppgifter framkom att det var A som knackat på hemma hos dem. Flera mobiltelefoner hade tagits i beslag vid gripandena. En av telefonerna tillhörde A och de övriga kunde kopplas till B. Genom uppgifter inhämtade från hemlig övervakning av elektronisk kommunikation kunde det visas att A och B varit vid de olika brottsplatserna vid tidpunkterna för brotten. Det kunde också visas att A och B haft täta dagliga kontakter med varandra och att de rest tillsammans. I flera fall överensstämde telefonpositioneringarna både med målsägandenas bostäder och med bankomaternas placering. Telefonanalyserna kunde därigenom visa att det var fråga om ett agerande tillsammans och i samförstånd. A dömdes för bl.a. flera fall av grov stöld och bedrägeri genom olovliga automatuttag till fängelse och 4 månader samt utvisning . •Fyra personer var misstänkta för ett stort antal grova stölder riktade mot äldre personer. Gärningsmännen agerade efter ett och samma mönster. De knappade in en bostadsadress på en viss hemsida som listar boende på adressen så att den som är äldst hamnar överst på listan med angivande av namn, ålder, adress och telefonnummer. Därefter användes en s.k. brottstelefon för att ringa målsäganden, som i de flesta fall var . Uppringaren utgav sig komma från och aviserade ett besök. Kort därefter dök en gärningsman upp hos målsäganden och förde med sig honom/henne till kök eller badrum så att en medgärningsman kunde ta sig in obemärkt i bostaden. Företrädesvis stals smycken och kontanter. kunde polisens spanare gripa de fyra gärningsmännen efter att de lämnat en äldre persons bostad. Deras telefoner togs i beslag, liksom en av brottstelefonerna. Vid tömning av mobiltelefonerna kunde sökhistorik från internet binda gärningsmännen till ca 20 grova stölder hos äldre personer runt om i länet. Detta hade inte ensamt varit tillräckligt för att fälla dem för brotten eftersom målsägandena var gamla och skröpliga, med dåliga minnesbilder och då flera av dem inte längre fanns kvar i livet vid tiden för rättegången. Att en av telefonerna sökt på målsägandenas adresser var inte tillräckligt för att säga att samtliga fyra hade deltagit i brotten. Genom hemlig övervakning av elektronisk kommunikation avseende de fyras telefoner kunde flera av telefonerna positioneras i närheten av målsägandenas adresser vid tiden för brotten vid så gott som samtliga Skr. 2020/21:59 brottstillfällen. Övervakningen visade också ett återkommande rörelse- mönster som att gärningsmännen sannolikt färdades tillsammans vid brotten. De misstänkta förnekade inledningsvis att de umgicks regelbundet sinsemellan, men genom samtalslistorna kunde det visas att deras telefoner hade kontakt med varandra i stort sett , ofta . Sammantaget räckte det för fällande domar för alla fyra gärningsmännen. De två som deltog vid flest antal brott, dömdes till 4 år och 6 månaders fängelse respektive fängelse. 4.3Tillämpning av bestämmelserna om hemlig kameraövervakning Hemlig kameraövervakning har omfattat 128 personer . var motsvarande siffra 140 personer. Antalet personer fördelat på brottstyp Antalet personer som varit föremål för hemlig kameraövervakning 2019 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2018, våldsbrott (2018, 2017) sexualbrott eller människohandel (2018, 2017) tillgreppsbrott (2018, 2017) ekonomisk brottslighet (2018, 2017) övriga brott (2018, 2017). Av myndigheternas redovisning framgår att det meddelades tillstånd till hemlig kameraövervakning i 131 fall, jämfört med 152 fall . Varken eller 2018 förekom hemlig kameraövervakning i ärenden om internationell rättslig hjälp i brottmål. Liksom har domstol i ett fall avslagit åklagares begäran om tillstånd till hemlig kameraövervakning. Åklagare har fattat 18 interimistiska beslut om hemlig kameraövervakning . Domstol har fastställt samtliga beslut. fattade åklagare 17 interimistiska beslut. Samtliga beslut fastställdes av domstol. Antalet tillstånd fördelat på brottstyp Antalet tillstånd till hemlig kameraövervakning 2019 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): • narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2018, • våldsbrott (2018, 2017) • sexualbrott eller människohandel (2018, • tillgreppsbrott (2018, 2017) • ekonomisk brottslighet (2018, 2017) • övriga brott (2018, 2017). Vid en jämförelse med 2018 framgår att narkotikabrott och narkotikasmuggling är de dominerande brotts- typerna där hemlig kameraövervakning används. Den längsta verkställighetstiden för hemlig kameraövervakning under 2019 var , jämfört . snittliga övervakningstiden var , vilket innebär en minskning i förhållande till 2018 då den genomsnittliga övervakningstiden var 54 Den kortaste övervakningstiden var . dagar, vilket innebär en minskning i förhållande till 2018 då mediantiden Nyttan av hemlig kameraövervakning I de ärenden som omfattas av redovisningen av nyttan har hemlig kameraövervakning använts vid 176 brott. Nedan anges i vilken omfattning den hemliga övervakningen inneburit något resultat för utredningen. eftersom en och samma tvångsmedelsanvändning kan ha gett upphov till Uppgifterna har utgjort underlag i Uppgifterna har medfört att effektiv spaning har kunnat genomföras Uppgifterna har bidragit till att annat tvångsmedel använts mot den Uppgifterna har bidragit till utredning Uppgifterna har lett till stärkta misstankar mot den misstänkte Uppgifterna har bidragit till att den misstänkte har kunnat avföras från Uppgifterna har bidragit till att den misstänkte har kunnat åtalas Uppgifterna har åberopats som Uppgifterna har bidragit till att något tvångsmedel använts mot annan person i samma Uppgifterna har använts för att utreda brott i en annan Uppgifterna har på annat sätt bidragit till att utredningen kunnat Nyttan av hemlig kameraövervakning ska även redovisas genom anonymiserade exempel från tillämpningen. Myndigheterna har redovisat följande exempel . •En vapengömma i skogen anträffades av privatpersoner. Vapnen (pistoler, en kulsprutepistol och en revolver) byttes ut mot replikor och efter beslut om hemlig kameraövervakning så sattes en kamera upp på platsen för gömman. Efter någon vecka kom två gärningsmän och grävde upp vapnen. Bilderna från kameran var så pass bra att polis tyckte sig kunna identifiera båda två och man kunde också identifiera vilka kläder de hade på sig. Den ene av gärningsmännen, X, medgav att det var han som syntes på filmen från övervakningen. Den andre gärningsmannen, , bestred dock att det var han som syntes på filmen. Enligt domstolen talade bilderna från filmen bl.a. för att Y var en av de två gärningsmännen och för att de kläder som anträffades i Y:s hem var desamma som den filmade personen hade på sig. Y dömdes av tingsrätten för försök till grovt vapenbrott till fängelse . • I ett ärende rörande grovt narkotikabrott uppkom misstankar om att narkotika hanterades i en lägenhet. Tillstånd till hemlig kamera- övervakning mot lägenhetens ytterdörr inhämtades. stora mängder narkotika i beslag i lägenheten. huvudmannen bodde inte i lägenheten. Bevisningen från den hemliga kameraövervakningen var mycket viktig för att klarlägga huvud- mannens inblandning i brottsligheten. Det framgick att han gjort många besök i lägenheten även när lägenhetsinnehavaren inte varit där. Det framgick också att han burit in en kartong i lägenheten före tillslag och att lägenhetsinnehavaren inte varit i lägenheten efter att kartongen burits dit. Vidare framgick att en annan av de misstänkta personerna endast varit i lägenheten sporadiskt och inte alls efter att kartongen burits in i lägenheten. Detta ledde till att stärka misstankarna mot huvudmannen och att misstankarna mot de två andra i vissa avseenden försvagades och kom att avse andra roller i hanteringen. Tack vare den hemliga kameraövervakningen kunde åklagaren i ett tidigare skede i förundersökningen än annars få klart för sig vilka roller de inblandade haft och anpassa de personella tvångsmedlen till det. Åtalets utformning påverkades i hög grad av utredningen från den Domstolarna fäste stor vikt vid bevisningen som kommit fram genom den hemliga kamera- Den ledde till en mer nyanserad bild av de inblandades brottslighet, vilket gav genomslag både i rubricering och påföljd. Huvudmannen dömdes till fängelse . 4.4 Tillämpning av bestämmelserna om hemlig rumsavlyssning Hemlig rumsavlyssning har omfattat 61 personer . var motsvarande siffra 89 personer. Antalet personer fördelat på brottstyp Antalet personer som varit föremål för hemlig rumsavlyssning 2019 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): • narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2018, 2017) • våldsbrott (2018, 2017) • sexualbrott eller människohandel (2018, 2017) • tillgreppsbrott (2018, 2017) • ekonomisk brottslighet (2018, 2017) • övriga brott (2018, 2017). Av myndigheternas redovisning framgår att det meddelades tillstånd till hemlig rumsavlyssning i 89 fall. var motsvarande siffra 130 fall. Tillstånd till hemlig rumsavlyssning med anledning av en begäran om internationell rättslig hjälp i brottmål har meddelats i ett fall . Det är en minskning jämfört med då det var 26 sådana fall. har domstol i två fall avslagit åklagares begäran om tillstånd till hemlig rumsavlyssning. Inga avslag meddelades . Antalet tillstånd fördelat på brottstyp Antalet tillstånd till hemlig rumsavlyssning 2019 har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): narkotikabrott eller narkotikasmuggling (2018, våldsbrott (2018, 2017) sexualbrott och människohandel (2018, 2017) tillgreppsbrott (2018, 2017) ekonomiska brott (2018, 2017) övriga brott (2018, 2017). Vid en jämförelse med 2018 framgår det att narkotikabrott, narkotikasmuggling och våldsbrott även varit de vanligast förekommande brottstyperna där hemlig rumsavlyssning använts. Den längsta verkställighetstiden för hemlig rumsavlyssning var , vilket innebär en minskning i förhållande till 2018 då den längsta tiden var . Den genomsnittliga avlyssningstiden var , jämfört med då den genomsnittliga tiden var . Den kortaste avlyssningstiden var . Den kortaste avlyssningstiden var . Mediantiden var , vilket innebär en liten minskning i förhållande till 2018 då mediantiden var . Nyttan av hemlig rumsavlyssning I de ärenden som omfattas av redovisningen av nyttan har hemlig rumsavlyssning 2019 använts vid 54 brott. I redovisningen omfattades 67 brott. Nedan anges i vilken omfattning den hemliga rumsavlyssningen inneburit något resultat för utredningen. Summan överstiger eftersom en och samma tvångsmedelsanvändning kan ha gett upphov till flera olika nyttor. Uppgifterna har utgjort underlag i Uppgifterna har medfört att effektiv spaning har kunnat bedrivas Uppgifterna har bidragit till att annat tvångsmedel har använts mot Uppgifterna har bidragit till Uppgifterna har lett till stärkta misstankar mot den misstänkte Uppgifterna har bidragit till att den misstänkte kunnat avföras från Uppgifterna har bidragit till att den Uppgifterna har åberopats som Uppgifterna har bidragit till att något tvångsmedel använts mot annan person i samma Uppgifterna har använts för att utreda brott i en annan Uppgifterna har på annat sätt bidragit till att utredningen kunnat Nyttan av hemlig rumsavlyssning ska även redovisas genom anonymiserade exempel från tillämpningen. Myndigheterna har redovisat följande exempel . •En man sköts till döds i en lägenhet. Mannens fru ringde till SOS Alarm och berättade att hennes make hade blivit skjuten då han låg och sov på en på vardagsrumsgolvet, när hon själv och deras tre små barn hade legat och sovit intill. Tillvägagångssättet var synnerligen speciellt. Offret hade skjutits efter Skr. 2020/21:59 att gärningsmannen hade krossat ett fönster på en altandörr och avlossat minst åtta skott med pistol mot offret. Polisen gjorde bedömningen att gärningsmannen måste ha fått hjälp inifrån och att det måste ha varit en skicklig skytt. Offrets fru och en manlig vän till henne kunde misstänkas för mordet. I ärendet användes hemliga tvångsmedel i stor omfattning. Bland annat beviljades hemlig rumsavlyssning i en bil och i en bostad som tillhörde mannen. Även hemlig kameraövervakning användes mot ingången till mannens bostad. Både kvinnan och mannen frihetsberövades. Mannen åtalades för mord och kvinnan för medhjälp till mord. Mannen åtalades även för grovt narkotikabrott och grovt vapenbrott. I både morddelen och vapen/narkotikabrottsdelen åberopades inspelningar från den hemliga rumsavlyssningen. I morddelen fick de hemliga tvångsmedlen, bl.a. rumsavlyssningen, betydelse som bevisning genom att mannen till en vän uppgav att det var han som sköt offret samt att mannen och kvinnan i ett annat samtal pratade om det exakta antalet skott som hade avlossats. Även i narkotika- och vapenbrottsdelen fick rumsavlyssningen betydelse som bevisning mot mannen. Både mannen och kvinnan dömdes i tingsrätten mot sitt nekande. Hovrätten fastställde domen mot mannen men friade kvinnan. Påföljden för mannen blev fängelse på livstid. 4.5Tillämpningen av bestämmelserna om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott Inom är det Riksenheten för säkerhetsmål som handlägger ärenden enligt preventivlagen. Utöver de ärenden som har hanterats av Säkerhetspolisen och som ingår i redovisningen i avsnitt 4.7 har Riksenheten för säkerhetsmål hanterat ett ärende från enligt preventivlagen. Någon användning av tvångsmedel enligt denna lag förekom inte i underrättelseverksamhet . 4.6Tillämpningen av bestämmelserna om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelseverksamhet Lagen om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverksamhet tillämpas av och . Se avsnitt 4.7 om Säkerhetspolisens tillämpning av inhämtningslagen. är det åklagare som fattar beslut om inhämtning enligt lagen efter ansökan av , Säkerhetspolisen eller , se avsnitt 3.9. 2020/21:59 Av myndigheternas redovisning framgår att det fattades 692 beslut om inhämtning av uppgifter om elektronisk kommunikation i underrättelseverksamhet. Av dessa var 496 beslutade av , 66 av , 97 av åklagare på ansökan från och 33 av åklagare på ansökan från . fattades 556 beslut. Av dessa var 485 beslutade av och 71 av . Åklagare har meddelat två avslag , båda efter ansökan av . Antalet beslut fördelat på brottstyp Antalet beslut har fördelat sig mellan olika brottstyper på följande sätt (avrundat till hela procent): grovt narkotikabrott, synnerligen grovt narkotikabrott, grov narkotikasmuggling eller synnerligen grov narkotikasmuggling (2018, 2017) • grovt vapenbrott eller synnerligen grovt vapenbrott (2018, 2017) grovt rån (2018, 2017) mord (2018, 2017) andra grova brott, t.ex. allmänfarlig ödeläggelse och människohandel (2018, 2017). Nyttan av inhämtningen i underrättelseverksamhet ska redovisas genom anonymiserade exempel. De exempel som myndigheterna har angett är bl.a. följande. •Med grund i överskottsinformation från en förundersökning begärde underrättelseverksamhet in uppgifter om elektronisk kommunikation avseende telefonnummer som hade visat sig vara intressanta i en telefontömning gjord i samband med ett beslag. Utifrån de inhämtade uppgifterna kunde underrättelseverksamhet se att personen i fråga hade vistats i och där haft kontakt med för kända personer. En förundersökning inleddes och en kurir som medförde ca heroin kunde gripas. Kuriren dömdes sedermera till fängelse och mottagaren till fängelse. •Tullverkets underrättelseverksamhet begärde in historiska uppgifter om elektronisk kommunikation och realtidspositionering med stöd av inhämtningslagen. Analys av inhämtad information stärkte den i ärendet aktuella hypotesen att huvudmannen smugglade stora mängder cannabis till . Telefonanalysen gav nödvändig information som inte hade kunnat bekräftas på annat sätt. underrättelseverksamhet kunde efter genomförd analys rekommendera att förundersökning skulle inledas, vilket även skedde . beslagtogs större mängder narkotika inom ramen för förundersökningen. •Genom inhämtning av trafikdata med stöd av inhämtningslagen identifierade underrättelseverksamhet ett antal personer som ingick i en narkotikasmugglingscell som var en del av ett större narkotikasmugglingsnätverk som var aktivt i och . Personer i organisationen hade kontakt med organisatörer i utlandet som sände narkotikakurirer till . Ett antal, för organisationen, viktiga platser och individer identifierades genom telefonanalys. Underrättelsearbetet ledde fram till att förundersökning kunde inledas . •I ett ärende gällande misstänkt grovt narkotikabrott och grov narkotikasmuggling mellan och möjliggjorde inhämtning med stöd av inhämtningslagen att man utifrån en bredare och fördjupad ansats kunde kartlägga och analysera aktörens kontaktnätverk och rörelsemönster. Informationen som inhämtades gav exempelvis indikationer på vilken nivå aktören befann sig i ”narkotikakedjan/narkotikahierarkin”, var i landet och hur utspritt kontaktnätverket sträckte sig. Inhämtningen resulterade i informationen att aktören hade kontakt med ett flertal aktörer som sammankopplas med grov narkotikabrottslighet. Detta styrkte tesen att aktören var aktiv inom grov narkotikabrottslighet och tillhörde distributionsnivån. Några Norrbottenskontakter kunde inte identifieras vilket i sig var av intresse då andra underrättelseuppgifter och spaningsobservationer bevisligen visade att aktören hade kontakter med personer i och . Detta gav indikatorer på att aktören ville hålla dessa kontakter dolda och använde andra kommunikationssätt med dessa. Inhämtningen gav viktig information om vilka dagar och tider som aktören var aktiv, vilket är av centralt värde för planering av fysiska spaningsresurser. Inhämtningen gav även indikationer på avvikelser i telefontrafiken, exempelvis att den aktuella telefonen inte hade använts under vissa tidsperioder vilket indikerade att aktören troligtvis varit brottsaktiv. Ett annat exempel var en identifierad bilresa som med största sannolikhet var narkotikarelaterad. Av inhämtningen framgick även att aktören under långa tidsperioder befann sig . Ovanstående information hade varit svår och resurskrävande att uppnå med enbart fysisk spaning eller andra polisiära åtgärder. Inhämtningen var en viktig beståndsdel i att ärendet senare övergick i förundersökning. •Underrättelseuppgifter avseende grovt vapenbrott beskrev en omfattande handel med vapen i . Namngivna individer var knutna till en kriminell mc-gruppering och beslut togs att hämta in uppgifter på en av de utpekade, som också var en av de ledande personerna i grupperingen. Den aktuella mc-grupperingen är internationell och har sitt fäste i flera europeiska länder. Syftet med inhämtningen var att kartlägga rörelsemönster och kontakter med andra aktörer såväl i som i utlandet och tack vare inhämtningslagen kunde man på ett bra sätt kartlägga personens kontaktnät. Detta var ett första steg i en mer övergripande kartläggning av mc-grupperingen som gjordes och som senare mynnade ut i en operativ underrättelse som kan komma att ligga till grund för en kommande operativ insats. •Av underrättelseuppgifter framgick att en välkänd kriminell, framförallt känd för sin omfattande våldsbrottslighet, skulle etablera sig i nordöstra och där bli ledargestalt för en nybildad kriminell Mannen hade tidigare bott och verkat i andra delar av och var av regionalt intresse då han ofta varit involverad i olika Av uppgifterna framgick vidare att han hade tillgång till skjutvapen och att hans plan var att det nybildade gänget skulle ägna sig åt försäljning av vapen och narkotika. information bekräftade underrättelseinformationen om att mannen vistats mycket i nordöstra och man kunde också se att han hade kontakt med välkända kriminella i området. Vidare kunde tidigare inte kända kontakter, vilka var historiskt välkända kriminella, påvisas. Detta gav en uppdaterad underrättelsebild av dem som inte hade varit Analysen som gjordes baserad på inhämtad information gav en väldigt bra bild över vilka personer man skulle Analys och bearbetning i ärendet fortgår och man bedömer att det finns goda möjligheter att presentera ett bra underlag för att kunna inleda en operativ insats. •Utländsk polis identifierade i ett större narkotikaärende ett svenskt mobilnummer som hade varit i kontakt med en i deras ärende viktig teleadress. lyckades inte identifiera brukaren av numret i tillgängliga system. Informationen från utlandet gav vid handen att det svenska mobilnumret sannolikt kunde kopplas till grov narkotikabrottslighet varvid såväl historisk inhämtning som inhämtning i realtid gjordes. Inhämtning i realtid gav inget resultat och initialt misstänkte man att numret inte längre var i bruk. Av historisk inhämtning kunde ett kontakt- och rörelsemönster analyseras. Flertalet brukare av de teleadresser som det då oidentifierade numret hade varit i kontakt med kunde identifieras, och vid kontroll i tillgängliga register kunde det konstateras att samtliga identifierade brukare ingick i samma nätverk där en känd aktör, X, var centralfigur. Vid ytterligare kontroll framgick att X avtjänade ett straff på anstalt och de sista uppkopplingarna innan teleadressen stängdes ned visade sig ha skett utanför aktuell anstalt. Mastuppkopplingarna var här helt avgörande för att slutligen kunna fastställa identiteten på X. Underrättelseärendet övergick därefter till ett operativt ärende mot X och dennes nätverk. •Uppgifter om en mycket omfattande försäljning av framförallt kokain via ett specifikt telefonnummer, en s.k. ”sälj-lur”, inkom till Även välkända kriminella aktörer sades vara inblandade i försäljningen. Via inhämtning kunde man konstatera dels att angiven teleadress var aktiv, dels att det var en mycket hög frekvens av kontakter med ett stort antal olika människor. skedde kontakterna via sms. En hel del av personerna som var i kontakt med ”sälj-luren” kunde identifieras via uppgifterna från inhämtningen och det visade sig i ett flertal fall vara för underrättelsetjänsten okända personer med till synes ordnade förhållanden och god inkomst. Via inhämtningen kunde man även se ett tydligt mönster: efter kontakt via sms mellan motparten/köparen och ”säljluren” kunde man se att den senare förflyttade sig till motpartens adress eller annan mötesplats, vilket styrkte uppgiften om att den som brukade ”sälj-luren” även var den som levererade narkotikan. Arbetet och analysen presenterades i en operativ underrättelse. man konstatera att användandet av inhämtningslagen i detta ärende Skr.