prop · H703127 · 2020-03-23 00:00:00 — Förslagen om fjärrundervisning och de utökade möjligheterna till över- lämnande av sådan undervisning på entreprenad bedöms inte medföra någ- ra nämnvärda ekonomiska konsekvenser för enskilda huvudmän eller and- ra enskilda utbildningsanordnare. Förslagen ger huvudmän, såväl enskilda som kommunala och statliga, nya möjligheter att bl.a. erbjuda undervis- ning. Eventuella ekonomiska konsekvenser är således beroende av huvud- männens egna val när det gäller hur undervisning ska bedrivas. Förslaget om att vissa elever ska kunna få särskilt stöd i form av distans- undervisning medför vid en sammantagen bedömning inga ökade kostna- der för huvudmän, varken för enskilda, kommunala eller statliga. Alterna- tivet till att ge distansundervisning kan inte vara att avstå från att undervisa eleven. Huvudmannen måste i stället välja mellan andra och ofta mer kost- samma lösningar för att eleven ska få den utbildning som han eller hon har rätt till. Liksom för kommunala huvudmän uppstår det för de enskilda huvud- männen arbete i samband med ansökningsförfarandet och därmed en ökad kostnad, om de vill bli godkända som utförare av utbildning där distans- undervisning används. Det finns dock ingen skyldighet att vara utförare av sådan utbildning. Förslagen om att entreprenad i förskolan, förskoleklassen och fritids- hemmet endast i begränsad utsträckning ska få användas för undervisning, begränsar möjligheten för enskilda utbildningsanordnare att bedriva undervisning i dessa verksamheter på entreprenad. Som har nämnts används dock möjligheten att överlämna undervisning på entrepre- nad i dessa verksamheter i mycket begränsad omfattning. Konsekvenserna för enskilda anordnare kommer därför att vara begränsade. Förslagen bedöms inte få några negativa konsekvenser för konkurrensen mellan olika aktörer. Förslagen om fjärrundervisning och entreprenad betyder att små huvudmän som har svårt att på egen hand anordna viss undervisning får fler möjligheter att göra detta. Därmed innebär förslagen att villkoren för små och stora huvudmän i detta avseende blir mer lika. bedömer att förslagen kan ha en positiv inverkan på företags möjlighet att bedriva verksamhet då förslagen sammantaget går ut på att underlätta för huvudmännen att uppfylla sina skyldigheter enligt skolför- fattningarna, vilket skulle kunna vara särskilt svårt för mindre huvudmän. Ekonomiska konsekvenser för staten Förslaget om utökade möjligheter att få överlämna fjärrundervisning på entreprenad innebär att staten, som huvudman för specialskolan och same- skolan samt de särskilda ungdomshemmen, får möjlighet att använda sina resurser mer effektivt. Det kan finnas behov av att meddelar föreskrifter om i vilka kurser som fjärrundervisning får användas i gymnasieskolan och gymna- siesärskolan. Detta arbete innebär insatser av engångskaraktär och bedöms rymmas inom förvaltningsanslag. Genomförandet av försla- gen i denna proposition kan i övrigt innebära vissa kostnader för Skol- verket. Dessa övriga kostnader bedöms dock vara begränsade och bör även dessa rymmas inom myndighetens förvaltningsanslag. Detta gäller även nya uppgift att beträffande vissa utbildningar i gymnasiesko- lan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen besluta om den ersättning som en hemkommun ska betala till en huvudman som har antagit en elev till utbildningen. Skolinspektionen föreslås få ansvar för tillståndsprövning av ansök- ningar från huvudmän som vill bli godkända som utförare av utbildning där distansundervisning används. Detta innebär merarbete för myndighe- ten – dels inledningsvis för att ta fram ett ansökningsförfarande och krite- rier, dels löpande för prövningen av ansökningar om tillstånd – och därmed något ökade kostnader. Regeringen bedömer att antalet huvudmän som ansöker om tillstånd för att bedriva distansundervisning kommer att vara begränsat. Skolinspektionens kostnader för tillståndsprövning bedöms därför kunna rymmas inom myndighetens normala budget. Förslaget om att samverkansavtal ska anmälas till Skolinspektionen innebär en viss ökad administration för myndigheten. Uppgifter om sam- verkansavtal bedöms dock som nödvändiga för Skolinspektionens tillsyn (se avsnitt 6.3.14). Den ökade administrativa bördan för myndigheten bedöms också som liten, eftersom det föreslås ankomma på huvudmännen att skicka in uppgifter till Skolinspektionen om samverkansavtal. Skolinspektionen har även tillsyn över undervisning enligt skollagen, inklusive fjärrundervisning, distansundervisning och undervisning på ent- reprenad. Myndigheten ska inom ramen för sitt tillsynsansvar kunna åter- kalla ett godkännande som utförare av utbildning där distansundervisning används. Skolinspektionen anger att myndigheten behöver anpassa sin till- syn till den föreslagna nya undervisningsformen distansundervisning. Att möjligheterna till fjärrundervisning utökas kan också få konsekvenser för myndighetens tillsynsverksamhet. Myndigheten vill därför framhålla vik- ten av att myndigheten tillförs tillräckliga medel för att kunna utföra det utökade tillsynsuppdraget. Även om förslagen om fjärrundervisning och distansundervisning kan kräva anpassningar av Skolinspektionens till- synsmodeller behöver det i sig inte innebära att kostnaderna för tillsynen Regeringen bedömer att de anpassningar som kan behövas i tillsynen över skolor som använder fjärrundervisning och distansundervisning bör kunna göras utan att myndigheten tillförs extra medel. Förslagen om distansundervisning ger i viss mån utökade möjligheter att överklaga beslut. Beslut i fråga om mottagande till utbildning inom gym- nasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen föreslås få överklagas till Skolväsendets överklagan- denämnd. Vidare bör Skolinspektionens beslut i fråga om godkännande som utförare av utbildning där distansundervisning används få överklagas till allmän förvaltningsdomstol, liksom myndighetens beslut i fråga om återkallelse av sådant godkännande. Detsamma gäller hemkommunens beslut i fråga om ersättning till en enskild huvudman som har antagit en elev till en utbildning i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan där distansundervisning får användas för hela utbildningen. Det är för närva- rande inte möjligt att ange exakt hur många aktörer och elever som berörs av förslagen om distansundervisning eftersom det är fråga om en i princip helt ny verksamhet. Eftersom endast ett begränsat antal aktörer kommer att bedriva distansundervisning och då endast en begränsad grupp elever berörs, bedöms dock eventuellt ökade kostnader vara av mindre betydelse och bör rymmas inom domstolsväsendets och Skolväsendets överklagan- denämnds rådande budgetramar. Det är emellertid viktigt att en eventuell ökning av ärendemängden hos domstolsväsendet och nämnden följs upp framöver. Regeringen bedömer sammanfattningsvis att förslagen i denna propo- sition inte medför kostnader för staten som kräver finansiering. De kost- nader som kan uppstå för statliga myndigheter är alla av mindre betydelse och i de flesta fall tillfälliga, och kan enligt regeringens bedömning finan- sieras inom ramen för myndigheternas förvaltningsanslag. Konsekvenser för barn och elever Enligt FN:s konvention om barnets rättigheter () har alla barn samma rättigheter och lika värde (artikel 2). Konventionen fastslår också att vad som bedöms vara barnets bästa ska beaktas i första hand vid alla åtgärder som rör barn samt att alla barn har rätt att uttrycka sin mening (artiklarna 3 och 12). Barn har enligt konventionen också rätt till utbild- ning (artikel 28). De villkor för när fjärrundervisning, distansundervisning, entreprenad och samverkan får användas och de begränsningar när det gäller sådan verksamhet som föreslås är avgörande för att förslagen ska vara positiva utifrån ett barnrättsperspektiv. Förslagen om utökade möjligheter till fjärrundervisning möjliggör undervisning av legitimerade och behöriga lärare även i de fall då det annars är svårt för huvudmannen att hitta någon sådan lärare, oavsett hur stor huvudmannen är och var skolan är belägen. Fjärrundervisning föreslås bara få användas om vissa villkor är uppfyllda. Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer föreslås också få meddela föreskrifter om elevgruppernas storlek när fjärrundervisning används och om i vilken omfattning fjärrundervisning får användas (avsnitt 4.3.3). Dessa villkor syftar inte minst till att säkerställa att fjärrundervisningen håller en hög kvalitet. innebär de utökade möjligheterna till fjärrundervisning att elever kan erbjudas ett bredare utbud av utbildning och undervisning med legitimerade och behöriga lärare. Detta är av betydelse inte minst för elever på skolor i glesbygden. Förslagen om fjärrundervisning bedöms därför vara positiva för barns och elevers rätt till lika tillgång till utbild- ning. Det är dock en förutsättning att det finns tekniska, fysiska och orga- nisatoriska förutsättningar att bedriva en fjärrundervisning av hög kvalitet och att eleverna därmed ges goda förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen. Förslagen om att distansundervisning ska få användas som särskilt stöd igrundskolan, grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasiesko- lan och gymnasiesärskolan innebär utökade möjligheter till ett särskilt stöd som är anpassat efter varje elevs behov och förutsättningar. Detta kan få flera positiva effekter för de elever som får sådant stöd, inte minst minskad risk för studieavbrott och ökad måluppfyllelse. Förslagen innebär även att sådana elever som får särskild undervisning utanför skolväsendet får möj- lighet att få undervisning inom skolväsendet. Förslaget att elever i gymna- sieskolan eller gymnasiesärskolan ska kunna få distansundervisning av andra särskilda skäl kan också medföra att en ungdom som annars inte hade påbörjat eller avslutat en gymnasial utbildning gör det. Det är en utgångspunkt för förslagen att distansundervisning ska ges utifrån indivi- duella skäl och om det är den bästa metoden för att hjälpa eleven. Framför allt får det aldrig vara en utväg för skolan att på något sätt avsäga sig ansvaret för en elev. Beslut i fråga om distansundervisning ska också kunna överklagas (se bl.a. avsnitt 5.3.3). Även förslagen om distansunder- visning bedöms därför vara positiva för barns och elevers rätt till lika till- gång till utbildning Vissa förslag om entreprenad bedöms också vara positiva för barn och elever. Förslagen om entreprenad syftar bl.a. till att möjliggöra för huvud- män att kunna erbjuda fjärr- och distansundervisning. Utöver detta föreslås bl.a. att entreprenad ska få användas för modersmålsundervisning och stu- diehandledning på modersmålet även inom specialskolan och sameskolan, att uppgifter som avser bedömning av nyanlända elevers och vissa andra elevers kunskaper ska få överlämnas till en annan huvudman inom skol- väsendet på entreprenad och att entreprenad ska få användas för undervis- ning i vissa karaktärsämnen även inom gymnasiesärskolan. Vidare ska sta- ten som huvudman för specialskolan och sameskolan endast få utföra såda- na uppgifter på entreprenad som avser undervisning i teckenspråk eller samiska eller integrerad samisk undervisning i eller fjärrun- dervisning i ett sådant ämne eller verksamhet. Staten har genom special- skolan och sameskolan tillgång till legitimerade och behöriga lärare i ämnen som samiska och teckenspråk, ämnen där det kan vara svårt att få tillgång till behöriga lärare. Sameskolstyrelsen kan även tillhandahålla integrerad samisk undervisning. Genom att staten får utföra uppgifter på entreprenad som avser undervisning i de nämnda ämnena och verksamhe- ten förbättras t.ex. tillgången till undervisning i teckenspråk för tecken- språkiga barn i . På samma sätt förbättras tillgången till under- visning i samiska för barn med samiska som modersmål i t.ex. grundsko- lan. Förslaget om att entreprenad ska få användas för utbildning vid särskilda ungdomshem och utbildning för elever som vårdas på sjukhus eller annan motsvarande institution bidrar till att säkerställa tillgången till utbildning 2019/20:127 med legitimerade och behöriga lärare för barn och unga som vistas i ett sådant hem eller som vårdas på en sådan institution. När det gäller alla barns rätt enligt att uttrycka sin mening finns det i skollagen bestämmelser om att barn och elever ska ges inflytande över utbildningen. De ska fortlöpande stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att viderutveckla utbildningen och hållas informerade i frå- gor som rör dem. Informationen och formerna för barnens och elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska behandlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Elevernas och deras sammanslutning- ars arbete med inflytandefrågor ska även i övrigt stödjas och underlättas (4 kap. 9 §). Vidare framgår det av förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet att läraren ska svara för att alla elever får ett reellt inflytande på arbetssätt, arbetsfor- mer och undervisningens innehåll samt se till att detta inflytande ökar med stigande ålder och mognad. Liknande bestämmelser finns i övriga läropla- ner för de skolformer som riktar sig till barn och ungdomar. Bestämmel- serna om barnens och elevernas inflytande gäller även vid fjärr- och distansundervisning samt vid utbildning på entreprenad. Det bör också framhållas att även diskrimineringslagen (2008:567) gäller vid fjärr- och distansundervisning och vid utbildning på entreprenad. Den som bedriver verksamhet som avses i skollagen eller annan utbild- ningsverksamhet får inte diskriminera något barn eller någon elev, student eller studerande som deltar i eller söker till verksamheten (2 kap. 5 § dis- krimineringslagen). Sammantaget bedöms förslagen vara positiva för barn och elever. För- slagen bedöms bidra till att uppfyller sina åtaganden enligt barn- konventionen och FN:s konvention om rättigheter för personer med funk- Således är förslagen positiva ur ett barnrättsperspektiv. Konsekvenser för jämställdheten och de integrationspolitiska målen Förslagen är positiva för jämställdheten Flickors och pojkars, unga kvinnors och mäns lika tillgång till en likvärdig utbildning på jämställda villkor bedöms sammantaget öka genom försla- gen om fjärrundervisning, distansundervisning och entreprenad och sam- Det handlar t.ex. om att unga som mår psykiskt dåligt, vilket fram- för allt är flickor och unga kvinnor, kan delta i utbildning där distansun- dervisning används om de på grund av sin problematik inte kan delta i I målgruppen för distansundervisning ingår vidare många barn och unga med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. är vanligare att pojkar får en sådan diagnos än att flickor får det. talet för flickor anses dock vara stort. Förslaget om att distansundervisning ska få användas som särskilt stöd i , grundsärskolan, special- skolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bedöms gynna olika grupper där antingen flickor eller pojkar, unga kvinnor eller män är i övervikt och deras särskilda behov säkerställs på ett jämställt sätt. Som anges i avsnitt 4.1.3 kan fjärrundervisning bidra till fler heltids- tjänster för lärare och till att lärare kan använda sin tid mer effektivt. deltidstjänst för närundervisning kan tillsammans med fjärrundervisning skapa en heltidstjänst eller åtminstone en mer omfattande tjänst. som fjärrundervisar elever på flera skolor kan dessutom använda sin tid Prop. 2019/20:127 mer effektivt än en lärare som lägger tid på att resa mellan skolorna. bidrar inte bara till en mer effektiv användning av lärare, utan även till bättre arbets- och anställningsförhållanden. Detta gynnar kvinnor mer än män eftersom majoriteten av lärarna är kvinnor. Förslagen har viss positiv påverkan på de integrationspolitiska målen I denna proposition föreslås att även staten som huvudman för bl.a. spe- cialskolan ska få överlämna uppgifter som avser modersmålsundervisning och studiehandledning på modersmålet på entreprenad till en annan huvudman. I de fall eleven har ett annat modersmål än svenska eller svenskt teckenspråk kan förslagen få en positiv påverkan på de integra- tionspolitiska målen. 10.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 3 § I denna lag avses med –distansundervisning: interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kom- munikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i både rum och tid, –elev: den som deltar i utbildning enligt denna lag med undantag för barn i förskolan, –fjärrundervisning: interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommu- nikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte , –fristående fritidshem: sådant fritidshem som bedrivs av en enskild och som avses i 2 kap. 7 § andra stycket, –fristående förskola: förskoleenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning i form av förskola, –fristående skola: skolenhet vid vilken en enskild bedriver utbildning inom skolväsendet iform av förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola eller sådant fritidshem som avses i 2 kap. 7 § första stycket, –förskoleenhet: av huvudman för förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera förskolebyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon förskolebyggnad, –lovskola: undervisning inom som anordnas enligt denna lag under lov under en termin eller utanför terminstid och som inte är obligatorisk för elever, –skolenhet: av huvudman för annan skolform än förskola organiserad enhet som omfattar verksamhet i en eller flera skolbyggnader som ligger nära varandra och till enheten knuten verksamhet som inte bedrivs i någon skolbyggnad, –undervisning: sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och vär- den, och – utbildning: den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. Paragrafen innehåller definitioner av vissa grundläggande begrepp i skol- lagen. Strecksatsen med definitionen av distansundervisning är ny. Med distansundervisning avses sådan undervisning som är interaktiv och som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i både rum och tid. Med informations- och kommuni- kationsteknik avses t.ex. kommunikation via dator med e-post. Begreppet undervisning definieras i samma paragraf. Av 22 kap. 2 § andra stycket framgår att även andra former av under- visning får användas i utbildning där distansundervisning används, se kommentaren till den bestämmelsen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.4.1. 12 § Lagen är uppdelad i 31 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), –åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), –grundsärskolan (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), –gymnasieskolan (15–17 a kap.), –gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –fjärrundervisning i vissa skolformer (21 kap.), –distansundervisning i vissa skolformer (22 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), –tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (26 kap.), –behandling av personuppgifter (26 a kap.), –och (27 kap.), –överklagande (28 kap.), och –övriga bestämmelser (29 kap.). Paragrafen innehåller en förteckning över lagens innehåll. Ändringen innebär att två nya kapitel, 21 kap. fjärrundervisning i vissa skolformer och 22 kap. distansundervisning i vissa skolformer, läggs till i uppräkningen. Paragrafen ändras därmed också på så sätt att det anges att lagen innehåller 31 kapitel i stället för 29. Barns och elevers utveckling mot målen 9 § Ett åtgärdsprogram ska utarbetas för en elev som ska ges särskilt stöd. Av programmet ska behovet av särskilt stöd och hur det ska tillgodoses framgå. Av programmet ska det också framgå när åtgärderna ska följas upp och utvärderas och vem som är ansvarig för uppfölj- ningen respektive utvärderingen. Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när ett åtgärdsprogram utarbetas. Åtgärdsprogrammet beslutas av rektorn. Rektorn får inte överlåta sin beslutanderätt till någon annan om beslutet innebär att särskilt stöd ska ges 1. i en annan elevgrupp eller enskilt enligt 11 §, 2. i form av distansundervisning och annan undervisning enligt 11 a §, eller 3. i form av anpassad studiegång enligt 12 §. Om en utredning enligt 7 § visar att eleven inte behöver särskilt stöd, ska rektorn eller den som rektorn har överlåtit beslutanderätten till i stället besluta att ett åtgärdsprogram inte ska Paragrafen innehåller bestämmelser om åtgärdsprogram för elever som ska ges särskilt stöd. Av andra stycket framgår att det är rektorn som beslutar om ett åtgärds- program och att rektorn i vissa fall inte får överlåta sin beslutanderätt till Stycket ändras på så sätt att det anges att rektorn inte heller får överlåta sin beslutanderätt när det gäller beslut som innebär att en elev ska ges särskilt stöd i form av distansundervisning och annan undervisning enligt 11 a §. Därutöver har språkliga och redaktionella ändringar gjorts i Paragrafen behandlas i avsnitten 5.2.1 och 5.3.1. 11 a § Ett beslut enligt 9 § får innebära att särskilt stöd ska ges i form av distansundervis- ning och annan undervisning enligt 22 kap., om kraven i 22 kap. 5 eller 7 § är uppfyllda. Ett beslut enligt första stycket får avse högst en termin åt gången. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om distansundervisning och annan undervisning enligt 22 kap. som en form av särskilt stöd. Av första stycket framgår att ett beslut om att ett åtgärdsprogram ska utarbetas för en elev som ska ges särskilt stöd får innebära att eleven får särskilt stöd i form av distansundervisning och annan undervisning enligt 22 kap. Med annan undervisning avses fjärrundervisning eller närunder- visning, se kommentaren till 22 kap. 2 § andra stycket. Särskilt stöd i form av undervisning enligt 22 kap. får dock endast ges om de krav för att få sådan undervisning som uppställs i 22 kap. 5 eller 7 § är uppfyllda. innebär dels att eleven inte kan delta i den ordinarie undervisningen på grund av en dokumenterad medicinsk, psykisk eller social problematik, dels att relevant medgivande har lämnats. När det gäller en elev i grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan måste elevens vårdnadshavare medge att distansundervisning används. För en elev i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan krävs i stället att eleven medger att distansundervisning används. Något beslut om särskild undervisningsgrupp eller enskild undervisning enligt 11 § behöver inte fattas när en elev får särskilt stöd i form av distans- Om det inte görs avvikelser från den timplan samt de ämnen och mål som annars gäller för utbildningen behöver det inte heller fattas beslut om anpassad studiegång enligt 12 §. I andra stycket anges att ett beslut om särskilt stöd i form av distansun- dervisning och annan undervisning enligt 22 kap. får avse högst en termin Genom bestämmelsen betonas att insatsen är tänkt att vara till- fällig och användas för att eleven ska kunna återgå till ordinarie undervis- Ambitionen bör vara att eleven ska återgå till närundervisning och, om det behövs, inom ramen för sådan undervisning få särskilt stöd av annat slag. Paragrafen hindrar naturligtvis inte att distansundervisning används för en elev än en termin,