prop · H703127 · 2020-03-23 00:00:00 — Det gäller t.ex. speciallärare och special- pedagoger i grundsärskolan, specialskolan eller gymnasiesärskolan, vissa lärare med en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexa- men och lärare som undervisar i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning (2 kap. 13 § tredje stycket och 17 § skollagen). För att fjärrun- dervisning ska ge ett mervärde är det viktigt att det ställs krav på att det är legitimerade och behöriga lärare och andra lärare som får undervisa och anställas utan begränsningar , som bedriver fjärrundervisningen. Det finns dock i 2 kap. skollagen, utöver ovan nämnda undantag, ytter- ligare ett undantag som till viss del får anses nödvändigt. Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven på legitimation och behörighet eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare enligt 2 kap. 18 § skollagen bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska vara lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. Vidare får en sådan lärare eller förskollärare bara bedriva undervisning under högst i sänder. Ettårs-regeln gäller dock inte om undervisningen avser modersmål eller yrkesämne i bl.a. gymnasieskola eller gymnasiesärskola. Sistnämnda undantag infördes med hänvisning till att det inte finns behöriga lärare att tillgå i den omfatt- ning som behövs för dessa ämnen (propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet [prop. 2009/10:165 s. 269]). Det råder fortfarande stor brist på sådana lärare och det vore därmed orimligt att vid fjärrundervisning kräva legitimerade och behöriga lärare i modersmål och yrkesämnen i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. Lärare i dessa ämnen bör dock vara lämpliga att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande, dvs. en sådan lärare ska uppfylla de krav som i övrigt ställs i undantagsbestämmelsen i 2 kap. 18 § skollagen. Om en person som avses i den nämnda paragrafen ska användas för att bedriva undervisning , ska vidare huvudmannen enligt 2 kap. 19 § skollagen först fatta beslut om detta. Huvudmannen bör dock när det gäller fjärrundervisning inte behöva fatta ett sådant beslut i fråga om en lärare som utan att vara legitimerad och behörig bedriver fjärrundervisning i modersmål eller ett yrkesämne i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan, om läraren är lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt har en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. Detta beror på att den ettårs-regel som föreslås i avsnitt 4.3.5 får anses vara tillräcklig när det gäller fjärrun- dervisning, dvs. att en huvudman bara får besluta att använda fjärrunder- visning åt gången. Till skillnad från anser dock regeringen inte att undantagen för andra ämnen i 2 kap. 18 och 19 §§ skollagen bör vara tillämpliga på fjärrlärare. Det finns inga särskilda behörighetsregler för integrerad samisk undervisning Något krav på behörighet för att bedriva integrerad samisk undervisning i kan inte uppställas, eftersom undervisningen inte är ett eget ämne och därmed inte omfattas av behörighetsreglerna i förordningen om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Det kan därför inte heller uppställas något krav på behörighet när fjärrundervisning används för sådan undervisning. Inga ytterligare krav ska ställas på fjärrlärare Det bör inte utöver de nämnda kraven ställas några specifika lagkrav på fjärrlärare. Läraren kan visserligen behöva kunskap såväl om tekniken som ska användas som om vad fjärrundervisning kan kräva i form av förändrad undervisningsmetodik. Det åligger lärarens arbetsgivare att säkerställa att läraren har nödvändiga kunskaper för att bedriva fjärrundervisning. Huvudmannen ska t.ex. se till att personalen vid skolenheterna ges möjlig- heter till kompetensutveckling (2 kap. 34 § skollagen). Det bör påpekas att det som ingår i lärarens uppgifter vid närundervis- ning även ingår vid fjärrundervisning. Detta gäller t.ex. läroplanernas krav på att läraren ska samverka med andra lärare i arbetet för att nå utbildnings- målen (se t.ex. förordningen [SKOLFS 2010:37] om läroplan för grund- skolan, förskoleklassen och fritidshemmet). Fjärrläraren ska liksom andra lärare samarbeta med elevernas övriga lärare, rektor och eventuellt med elevhälsan. Fjärrläraren har ett ansvar för att t.ex. medverka vid utveck- lingssamtal och uppmärksamma om en elev riskerar att inte nå målen eller har andra svårigheter som kan kräva att skolan vidtar åtgärder. Fjärrläraren måste också i förväg informera den handledare på skolan som ska bistå fjärrläraren (se nedan) om vad som ska tas upp i undervisningen och vad som behöver förberedas, samt följa upp hur undervisningen har fungerat. Elever som deltar i fjärrundervisning ska göra det i lokaler som skolenheten disponerar Enligt skolförordningen och gymnasieförordningen ska det vid fjärrunder- visning finnas en handledare närvarande i den lokal där eleverna befinner sig (5 a kap. 4 § skolförordningen och 4 a kap. 4 § gymnasieförord- ningen). Trots att det således framgår av förordning att eleverna ska be- finna sig i samma lokal som handledaren anger Skolinspektionen att det i myndighetens tillsyn framkommer exempel på att elever befinner sig i hemmet och får ordinarie undervisning t.ex. via Skype, och att huvud- männen betecknar detta som fjärrundervisning. Skolinspektionen föreslår att det ska framgår direkt av lagtexten att eleverna ska befinna sig i skolan då fjärrundervisning bedrivs, för att vägleda huvudmännen och skapa en tydlig reglering att tillämpa i tillsynen. Regeringen delar denna uppfattning och föreslår därför att det ska förtydligas i skollagen att elever som deltar i fjärrundervisning ska göra det i lokaler som skolenheten disponerar. Det ska finnas en handledare vid fjärrundervisning Som ovan nämns ska det enligt skolförordningen och gymnasieförord- ningen vid fjärrundervisning finnas en handledare närvarande i den lokal där eleverna befinner sig. Som tidigare nämnts innebär fjärrundervisning på många sätt en större utmaning för lärare än närundervisning. För att säkerställa en hög kvalitet i undervisningen bedömer regeringen att en handledare bör finnas på plats för att kunna bistå fjärrläraren vid undervis- ningen. Då skollagen innehåller uttryckliga krav på vem som leder under- 2019/20:127 visningen bör även kravet på att det ska finnas en handledare regleras i lagen. Handledaren vid fjärrundervisning ska vara en för ändamålet lämplig person. Det bör i första hand vara en annan lärare som är anställd på skol- enheten eller annan anställd med god erfarenhet av att arbeta med barn och elever. Som framgår nedan ska handledare få vidta åtgärder som är befoga- de för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Därför är det viktigt att personen är van vid att arbeta med barn och elever och helst känner elever- na i undervisningsgruppen. Handledaren kan aldrig vara en annan elev. Det bör vara upp till huvudmannen att bedöma vem som är en lämplig person. , , Nationellt centrum för svenska som andraspråk och framför att det bör ställas ytterligare krav på den som ska vara handledare. Regeringen anser att det med tanke på handledarens uppgift är viktigt att det är en lämplig person, men att det inte bör ställas ytterligare formella krav på handledaren. Handledaren ska få vidta disciplinära åtgärder Rektorn eller en lärare får enligt skollagen vidta de omedelbara och tillfäl- liga åtgärder som är befogade för att tillförsäkra eleverna trygghet och stu- diero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträ- dande (5 kap. 6 § första stycket). Sådana åtgärder kan enligt lagen t.ex. vara utvisning, kvarsittning, tillfällig omplacering, tillfällig placering vid en annan skolenhet, avstängning och omhändertagande av föremål. En åtgärd får dock endast vidtas om den står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter (5 kap. 6 § andra och tredje styckena). I , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan får en lärare visa ut en elev från undervis- ningslokalen för högst återstoden av ett undervisningspass om eleven stör undervisningen eller på annat sätt uppträder olämpligt och eleven inte har ändrat sitt uppförande efter uppmaning från läraren (5 kap. 7 § skollagen). Rektorn eller en lärare får från en elev omhänderta föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i denna (5 kap. 22 § skollagen). Varje form av kränkande behandling i all skollagsreglerad verksamhet är otillåten och i strid med de grundläggande värden som verksamheten vilar på. Detta framgår tydligt av verksamhetens styrdokument. Det är enligt lagens förarbeten därför självklart att rektor och lärare ska ha möj- lighet att ingripa i en akut situation, om elever kränker andra, är störande eller våldsamma. Alla har rätt till en god arbetsmiljö med gynnsamma förutsättningar att studera lugnt och koncentrerat. De vuxna måste själv- klart ingripa för att reda ut situationer som kan urarta till våldsamheter eller allmän oordning. behöver de elever som uppträder på ett sådant sätt att andra elever blir störda eller rentav hotade, stöd från de vuxna att bryta ett destruktivt beteende (prop. 2009/10:165 s. 322). Vid fjärrundervisning kan det uppstå situationer som läraren inte ser eller har möjlighet att uppfatta i sin helhet, och där det finns behov av ett snabbt och resolut ingripande. Ett beslut om att vidta disciplinära och and- ra särskilda åtgärder skulle i dessa fall försvåras och försenas om handle- daren först måste informera läraren och avvakta dennes beslut. anser därför, i likhet med utredningen och till skillnad från och BO, att en handledare som närvarar vid fjärrundervisning ska få vidta de omedelbara och tillfälliga åtgärder som en lärare får vidta och som är befo- gade för att tillförsäkra eleverna trygghet och studiero eller för att komma till rätta med en elevs ordningsstörande uppträdande. Handledaren bör även få besluta om utvisning ur undervisningslokalen och omhändertagan- de av föremål. Det bör i detta sammanhang framhållas att handledaren ska vara en för ändamålet lämplig person. Regeringen föreslår också att hand- ledaren bara ska få vidta åtgärden om den står i rimlig proportion till sitt syfte och övriga omständigheter. Ett föremål som har omhändertagits enligt skollagen ska återlämnas till eleven senast då skoldagen är slut för eleven. Om eleven vid upprepade tillfällen tagit med sig föremål som används på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i denna eller om det med hänsyn till föremålets beskaffenhet finns särskild anledning att inte återlämna det, behöver dock inte föremålet lämnas till- baka förrän elevens vårdnadshavare har informerats om omhändertagan- det. Ett omhändertagande får inte bestå längre än efter verkställandet av omhändertagandet (5 kap. 23 § skollagen). Även föremål som omhändertas av en handledare vid fjärrundervisning ska åter- lämnas. Det bör dock vara en lärare, inte handledaren, som ansvarar för eventuell kontakt med elevens vårdnadshavare och för återlämnande av föremål än då skoldagen är slut för eleven. Handledaren ska vara närvarande i samma lokal som eleverna i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan Utredningen har vid besök på skolor som använder fjärrundervisning kon- staterat att en handledare inte alltid är närvarande i klassrummet under lektionen. I stället begränsas handledarens uppgifter till att starta de tekniska hjälpmedlen och säkerställa att eleverna kommer igång med sina arbetsuppgifter. Eftersom handledaren föreslås få besluta om vissa disciplinära åtgärder och därmed även har ansvar för tillsyn över ele- ver anser regeringen att handledaren bör vara närvarande under hela under- visningstillfället i , grundsärskolan, specialskolan och same- skolan. Det innebär att om fjärrundervisning används vid flera lektioner i flera olika lokaler , så måste det finnas en handledare närvarande under varje lektion. och kommuner liksom anser att det inte är nödvändigt att en handledare är när- varande vid alla tillfällen under fjärrundervisning. kommunal- förbund framför vidare att en handledare – om lokaler och schemaläggning anpassas – mycket väl bör kunna stödja fler än en elevgrupp . Regeringen anser emellertid att en handledare vid fjärrundervisning, precis som en lärare vid närundervisning, ska vara närvarande i samma lokal som eleverna i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Handledarens närvaro kan säkerställa en god arbetsmiljö så att eleverna får gynnsamma förutsättningar att studera lugnt och koncentrerat. Försla- get att en handledare ska få besluta om vissa disciplinära åtgärder gör ock- så att handledarens möjligheter att upprätthålla en lugn arbetsmiljö förbätt- ras, vilket dock förutsätter att handledaren är på plats hos eleverna. En närvarande handledare kan dessutom bistå fjärrläraren i undervisningen 2019/20:127 och bidra till att undervisningen håller en hög kvalitet. Att handledaren vid fjärrundervisning ska vara närvarande där eleverna befinner sig innebär dock inte att handledaren ovillkorligen måste vara på plats i undervisnings- lokalen under varje minut av fjärrundervisningen. En handledare kan naturligtvis, på samma sätt som en lärare vid närundervisning, tillfälligt lämna lokalen för att t.ex. följa med en elev till skolbiblioteket eller hämta undervisningsmaterial från en annan lokal. Även eleverna kan liksom vid närundervisning få i uppdrag att gå till andra lokaler. I gymnasieskolan och gymnasiesärskolan är eleverna äldre och har en större vana att arbeta självständigt. Regeringen bedömer därför, till skill- nad från utredningen, att det i dessa skolformer inte alltid bör vara nödvän- digt att handledaren befinner sig i samma lokal som eleverna under hela lektionen. En handledare bör därför i dessa skolformer, som framför, kunna stödja flera elevgrupper . Skol- inspektionen anser att det är oklart vilka krav som gäller vad avser hand- ledarens närvaro i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Regeringen anser att det måste göras en bedömning från fall till fall utifrån ämne och elevgrupp. Rektorn för den aktuella skolenheten, fjärrläraren och hand- ledaren bör föra en löpande dialog om hur fjärrundervisningen fungerar och i vilken utsträckning handledaren bör närvara i den lokal där eleverna befinner sig. Bedömningarna får göras utifrån skollagens övriga regelverk om bl.a. elevers utveckling mot målen och trygghet och studiero. Fjärrundervisning i vissa skolformer ska regleras i ett nytt kapitel i skollagen Regeringens förslag: Bemyndigandet i skollagen för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om fjärrundervisning ska tas bort. De grundläggande bestämmelserna om fjärrundervisning i , grundsärskolan, specialskolan, same- skolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska i stället samlas i ett nytt kapitel i skollagen. Fjärrundervisning ska få användas i dessa skol- former endast under de förutsättningar och med de begränsningar som följer av det nya kapitlet och föreskrifter som har meddelats i anslutning Fjärrundervisning ska inte få användas i förskolan. Det ska införas ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om fjärr- undervisning i , grundsärskolan, specialskolan, samesko- lan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, bort- sett från att utredningen föreslår att fjärrundervisning ska få användas under de förutsättningar och med de begränsningar som följer av föreskrif- ter som har meddelats med stöd av det nya kapitlet om fjärrundervisning i stället för i anslutning till kapitlet. Vidare föreslår utredningen inte att det ska preciseras vilka skolformer som bemyndigandet att meddela föreskrif- Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. , Specialpedago- giska skolmyndigheten, Kommuner och Regioner, och , unga och vuxna med utveck- lingsstörning (FUB). bedömer att utredaren har landat i kloka och väl övervägda förslag om den framtida regleringen av förekomsten av fjärrundervisning. FUB instämmer i att det finns ett behov av att tydliggöra regelverket om fjärrundervisning. Skälen för regeringens förslag: Som nämns i avsnitt 4.2 finns det i 29 kap. 22 a § skollagen ett bemyndigande för regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om fjärrunder- visning. Detta bemyndigande har utnyttjats för att begränsa möjligheten till fjärrundervisning i , grundsärskolan, specialskolan, same- skolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. I denna proposition före- slås att möjligheterna till fjärrundervisning ska utökas betydligt jämfört med nuvarande ordning. Det är därför lämpligt att de grundläggande bestämmelserna om fjärrundervisning i nämnda skolformer införs i skol- lagen. Regleringen bör samlas i ett nytt kapitel i skollagen. Med tanke på elevers ålder och mognad bör fjärrundervisning inte få användas i förskolan. Fjärrundervisning bör normalt inte heller få använ- das i förskoleklassen då utbildningen i förskoleklassen inte omfattar ämnen på samma sätt som utbildningen i de andra obligatoriska skolfor- merna. Verksamheten i förskoleklassen är snarare en blandning av lek och lärande. Även om verksamheten i förskoleklassen skiljer sig från verksam- heten i t.ex. kan det dock finnas skäl att inom ramen för en försöksverksamhet pröva fjärrundervisning som undervisningsform även i förskoleklassen. Som regeringen närmare utvecklar i avsnitt 4.3.8 föreslås därför att regeringen ska få meddela föreskrifter om en försöksverksamhet med fjärrundervisning i förskoleklassen. Mot denna bakgrund bör det i det nya kapitlet i skollagen inledningsvis anges att fjärrundervisning får användas i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan under de förutsättningar och med de begränsningar som följer av kapitlet och föreskrifter som har meddelats i anslutning till kapitlet. Det bör framgå av lagtexten att fjärrundervisning inte får användas i förskolan. Fjärrundervisning bör även i fortsättningen vara oreglerad när det gäller vuxenutbildning (komvux). Möjligheten att använda flexibla undervisningsformer, bl.a. fjärr- och distansundervisning, är en viktig del i att anpassa undervisningen efter vuxnas varierande behov och förutsätt- ningar. Detta är sin tur avgörande för att vuxenutbildning ska vara tillgäng- lig för vuxna som behöver utbildningen. Flexibla undervisningsformer är inte minst viktigt för vuxna som behöver kombinera vuxenutbildning med t.ex. andra studier eller arbete. Det bör därför inte finnas några särskilda begränsningar när det gäller fjärrundervisning inom komvux. som de centrala bestämmelserna om fjärrundervisning i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör finnas i skollagen kommer det att behövas kompletterande bestämmelser på lägre nivå. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer bör därför bemyndigas att meddela ytterli- gare föreskrifter om fjärrundervisning i dessa skolformer. 4.3.8Det ska få anordnas försöksverksamhet med fjärrundervisning Regeringens förslag: Regeringen ska få meddela föreskrifter om för- söksverksamhet med fjärrundervisning i förskoleklassen. När det gäller , grundsärskolan, specialskolan och same- skolan ska regeringen få meddela föreskrifter om försöksverksamhet med fjärrundervisning i andra ämnen än de som är tillåtna enligt skol- lagens nya kapitel om fjärrundervisning. Försöksverksamheterna ska i övrigt bedrivas enligt bestämmelserna i kapitlet. Utredningens förslag och bedömning: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår att regeringen ska få med- dela föreskrifter om försöksverksamhet med fjärrundervisning i andra ämnen och skolformer än de som anges i skollagen. Utredningen bedömer att en försöksverksamhet med fjärrundervisning bör genomföras i moders- mål i förskoleklassen. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har yttrat sig över förslaget tillstyrker det, däribland () och Kommuner och Regioner. BO tillägger att det är viktigt att eventuella för- sök utvärderas och att man avvaktar resultatet av utvärderingen innan man fattar beslut om fjärrundervisning i förskoleklassen. Skälen för regeringens förslag: Utredningen har föreslagit att rege- ringen ska få meddela föreskrifter om en försöksverksamhet med fjärrun- dervisning i andra skolformer än , grundsärskolan, specialsko- lan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utredningens förslag innebär alltså att regeringen ska få föreskriva om en försöksverk- samhet med fjärrundervisning i förskolan, förskoleklassen och komvux. När det gäller förskoleklassen bedömer utredningen att en försöksverk- samhet med fjärrundervisning bör genomföras i modersmål. Regeringen bedömer dock att fjärrundervisning i komvux för närvaran- de inte bör regleras och därmed finns inte heller ett behov av ett bemyndi- gande för en försöksverksamhet. Som nämns i avsnitt 4.3.7 är det normalt inte lämpligt med fjärrunder- visning i förskoleklassen då undervisningen i den skolformen, till skillnad från i andra skolformer, inte är uppdelad i ämnen, utan ofta sker som en blandning av lek och lärande. Förskoleklassen, som sedan höstterminen 2018 är en obligatorisk skolform, har dock alltmer blivit en integrerad del av . Det kan inte uteslutas att det framöver kan finnas skäl att ha en försöksverksamhet med fjärrundervisning inom förskoleklassen. Regeringen föreslår därför att regeringen ska bemyndigas att meddela föreskrifter om försöksverksamhet i förskoleklassen. Regeringen lämnar i avsnitt 4.3.2 förslag om i vilka ämnen som fjärrun- dervisning ska få användas i de obligatoriska skolformerna , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Det bedöms nu möjligt att i dessa ämnen uppfylla samma krav och upprätthålla samma kvalitet med fjärrundervisning som med närundervisning. Den tekniska utvecklingen och andra aspekter kan dock göra det aktuellt att pröva att använda fjärr- undervisning även i andra ämnen. För att underlätta utvecklingen av fjärr- undervisningen föreslår regeringen att regeringen ska få ett bemyndigande att i fråga om , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan meddela föreskrifter om försöksverksamhet med fjärrundervisning i andra Prop. 2019/20:127 ämnen än de som anges i det kapitel om fjärrundervisning som föreslås införas i skollagen. En sådan försöksverksamhet kan bl.a. bidra till att for- merna för fjärrundervisning utvecklas. En försöksverksamhet med fjärrundervisning i förskoleklassen och i andra ämnen än de som anges i skollagens kapitel om fjärrundervisning bör i övrigt bedrivas enligt bestämmelserna i kapitlet. Som BO framhåller bör en sådan försöksverksamhet också utvärderas. 5 Distansundervisning i vissa skolformer 5.1Vissa barn och ungdomar kan ha behov av distansundervisning 5.1.1Vissa elever har svårt att delta i ordinarie undervisning Som framgår av avsnitt 4.3.1 är en utgångspunkt i de obligatoriska skol- formerna och gymnasieskolan och gymnasiesärskolan att skolans under- visning ska bedrivas som närundervisning. En del elever kan dock av olika skäl ha svårigheter att delta i sådan undervisning. Det kan t.ex. handla om en medicinsk, psykisk eller social problematik som gör att en elev har mycket svårt att delta i närundervisning.