prop · H80372 · 2020-12-18 00:00:00 — -Europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål, öppnad för undertecknande i (ETS nr 30). -Tilläggsprotokollet till europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål, öppnad för undertecknande i (ETS nr 99). 2.Om två eller flera parter redan har ingått en överenskommelse eller slutit ett fördrag om frågor som behandlas i denna konvention eller på annat sätt reglerat sina inbördes förhållanden beträffande sådana frågor, eller om de gör det, ska de också ha rätt att tillämpa överenskommelsen eller fördraget i fråga eller att reglera sina förhållanden i enlighet därmed. Om parter emellertid reglerar sina förhållanden beträffande frågor som behandlas i konventionen på annat sätt än det som regleras häri, ska de göra detta på ett sätt som inte är oförenligt med konventionens syften och principer. 3.Ingenting i konventionen ska inverka på en parts övriga rättigheter, begränsningar, skyldigheter eller ansvar. Artikel 40 – Förklaringar En stat får vid undertecknandet eller när den deponerar sitt rati- fikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument, genom ett skriftligt meddelande ställt till generalsekreterare meddela att den begagnar sig av möjligheten att kräva ytterligare rekvisit enligt vad som anges i artiklarna 2, 3, 6.1 b, 7, 9.3 och 27.9 e. Artikel 41 – Tillämpning på federala stater 1.En federal stat får förbehålla sig rätten att åta sig skyldigheter enligt kapitel II i konventionen som är förenliga med grundprinciperna för förhållandet mellan dess centralregering och delstaterna och andra liknande territoriella enheter under förutsättning att den fortfarande kan samarbeta enligt kapitel III. 2.När en federal stat gör ett förbehåll enligt punkt 1, får den inte tillämpa villkoren i förbehållet för att undanta eller väsentligen minska sina skyldigheter att vidta åtgärder enligt kapitel II. Den ska generellt sörja för vidsträckta och effektiva rättsliga medel för att de åtgärder som avses i kapitel II ska kunna verkställas. 3.Med avseende på de bestämmelser i denna konvention vilkas tillämpning faller under behörigheten hos delstaterna eller andra territoriella enheter, vilka inte enligt federationens konstitutionella system är skyldiga att vidta lagstiftningsåtgärder, ska den federala regeringen underrätta delstaternas behöriga myndigheter om bestämmelserna med sin välvilliga rekommendation och uppmana dem att vidta lämpliga åtgärder för att ge bestämmelserna verkan. 2020/21:72 Bilaga 2 Artikel 42 – Förbehåll En stat får när den undertecknar konventionen eller deponerar sitt ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument genom ett skriftligt meddelande ställt till generalsekreterare förklara att den begagnar sig av de möjligheter att göra förbehåll som anges i artiklarna 4.2, 6.3, 9.4, 10.3, 11.3, 14.3, 22.2, 29.4 och 41.1. Inget annat förbehåll får göras. Artikel 43 – Förbehållens status och återtagande En part som har gjort ett förbehåll i enlighet med artikel 42 får helt eller delvis återta det genom ett meddelande till generalsekreterare. Återtagandet börjar gälla den dag då generalsekreteraren mottog meddelandet. Om det i meddelandet anges att återtagandet av ett förbehåll ska börja gälla den dag som anges i meddelandet och denna dag infaller senare än den dag då generalsekreteraren mottog meddelandet, ska återtagandet gälla från den senare dagen. En part som har gjort ett förbehåll som avses i artikel 42 ska återta detta, helt eller delvis, så snart som omständigheterna så medger. generalsekreterare får regelbundet fråga parter som har gjort ett eller flera förbehåll som avses i artikel 42 om möjligheterna att de återtar dem. Artikel 44 – Ändringar 1.Ändringar i denna konvention får föreslås av en part och ska av generalsekreterare meddelas dess medlemsstater, de icke-medlemsstater som har deltagit i utarbetandet av konventionen samt stater som har anslutit sig till eller inbjudits att ansluta sig till konventionen i enlighet med bestämmelserna i artikel 37. 2.Ändringsförslag från en part ska tillställas för brottsfrågor, som ska avge yttrande över den föreslagna ändringen till ministerkommittén. 3.Ministerkommittén ska överväga den föreslagna ändringen och kommitténs för brottsfrågor yttrande och får, efter samråd med de icke-medlemsstater som är parter i konventionen, anta ändringen. 4.Text till ändringar som har antagits av ministerkommittén i enlighet med punkt 3 i denna artikel ska meddelas parterna för godtagande. 5.En ändring som har antagits i enlighet med punkt 3 i denna artikel ska träda i kraft den trettionde dagen efter det att samtliga parter har meddelat generalsekreteraren sitt godtagande av Artikel 45 – Tvistlösning 1.Europarådets kommitté för brottsfrågor ska hållas underrättad om tolkningen och tillämpningen av konventionen. 2.Om en tvist skulle uppstå mellan parter om tolkningen eller tillämpningen av denna konvention, ska de söka lösa tvisten genom förhandling eller andra fredliga medel efter deras eget val, inbegripet hänskjutande av tvisten till för brottsfrågor, till en skiljedomstol vars avgöranden ska vara bindande för parterna, eller till , efter överenskommelse mellan de berörda parterna. Artikel 46 – Samråd mellan parterna 1.Parterna ska på lämpligt sätt regelbundet samråda i syfte att underlätta följande: a)konventionens faktiska tillämpning och genomförande, innefattande identifiering av problem på området liksom verkan av förklaringar eller förbehåll som gjorts enligt konventionen, b)informationsutbyte om rättslig, politisk eller teknisk utveckling av betydelse på området för IT-relaterade brott och bevisinsamling i elektronisk form, c)prövning av möjliga tillägg till och ändringar av konventionen. 2.Europarådets kommitté för brottsfrågor ska fortlöpande informeras om utfallet av det samråd som avses i punkt 1 ovan. 3.Europarådets kommitté för brottsfrågor ska på lämpligt sätt främja samråd som avses i punkt 1 i denna artikel och vidta nödvändiga åtgärder för att biträda parterna i deras strävanden att komplettera eller ändra konventionen. Senast efter konventionens ikraftträdande ska för brottsfrågor i samarbete med parterna genomföra en granskning av konventionens samtliga bestämmelser och, vid behov, rekommendera lämpliga ändringar. 2020/21:72 Bilaga 1 Convention on Cybercrime (ETS No. 185) and Additional Protocol (ETS No. 2020/21:72 Bilaga 2 4.Utom i de fall de bärs av , ska kostnader som uppstår vid genomförandet av bestämmelserna i punkt 1 ovan bäras av parterna på ett sätt som de ska komma överens om. 5.Parterna ska biträdas av sekretariat i att utföra sina funktioner enligt denna artikel. Artikel 47 – Uppsägning 1.En part får när som helst säga upp konventionen genom ett meddelande ställt till generalsekreterare. 2.Uppsägningen börjar gälla i den månad som följer efter utgången av en period efter den dag då generalsekreteraren mottog meddelandet. Artikel 48 – Meddelanden generalsekreterare ska meddela medlemsstaterna, de icke-medlemsstater som har deltagit i utarbetandet av konventionen och de stater som har anslutit sig till den eller inbjudits att ansluta sig till den om a)undertecknanden, b)deponering av ratifikations-, godtagande-, godkännande- och anslutningsinstrument, c)dag för konventionens ikraftträdande enligt artiklarna 36 och 37, d)förklaringar enligt artikel 40 eller förbehåll enligt artikel 42, e)andra handlingar, underrättelser eller meddelanden som rör konventionen. Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade, undertecknat denna konvention. Upprättad i på engelska och franska, vilka båda texter är lika giltiga, i ett enda exemplar, som ska deponeras i arkiv. översända bestyrkta kopior till varje medlemsstat i , de icke-medlemsstater som har deltagit i utarbetandet av konventionen och till de stater som har inbjudits att ansluta sig till den. 2020/21:72 Bilaga 2 2020/21:72 Bilaga 2 Tilläggsprotokoll till konventionen om it-relaterad brottslighet om kriminalisering av gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur begångna med hjälp av datorsystem (ETS 189) (Inofficiell översättning) Medlemsstaterna i och de övriga stater som är parter i konventionen om IT-relaterad brottslighet, som öppnades för undertecknande i , och har undertecknat detta protokoll, som beaktar att syfte är att skapa en fastare enhet mellan dess medlemmar, som erinrar om att alla människor är födda fria och jämbördiga i fråga om värdighet och rättigheter, som betonar behovet av att säkerställa ett fullständigt och verkningsfullt förverkligande av mänskliga rättigheter utan någon diskriminering eller åtskillnad, såsom de garanteras i europeiska och andra internationella instrument, som är övertygade om att gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur utgör en kränkning av de mänskliga rättigheterna och ett hot mot ett lagbundet samhällsskick och demokratisk stabilitet, som anser att den nationella och den internationella rätten behöver tillhandahålla adekvata rättsliga åtgärder mot propaganda av rasistisk och främlingsfientlig natur som bedrivs med hjälp av datorsystem, som är medvetna om att propaganda för sådana gärningar ofta är straffbelagd i nationell lagstiftning, som beaktar konventionen om IT-relaterad brottslighet, som föreskriver moderna och flexibla medel för internationellt samarbete, och som är övertygade om behovet av att harmonisera materiella lagbestämmelser som rör kampen mot rasistisk och främlingsfientlig propaganda, som är medvetna om att datorsystem erbjuder medel utan tidigare motstycke för att underlätta yttrandefrihet och frihet att meddela sig i hela världen, som erkänner att yttrandefriheten är en av de viktigaste grundvalarna i ett demokratiskt samhälle och en av de grundläggande förutsättningarna för samhällets framåtskridande och varje människas utveckling, som emellertid är oroade över risken för felaktig användning eller missbruk av sådana datorsystem för att sprida rasistisk och främlingsfientlig propaganda, som är medvetna om behovet av att säkerställa en lämplig avvägning mellan yttrandefrihet och effektiv bekämpning av gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur, som erkänner att detta protokoll inte avser att påverka redan etablerade principer om yttrandefrihet i nationella rättssystem, som beaktar tillämpliga internationella rättsliga instrument på detta område, särskilt konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess protokoll nr 12 om allmänt förbud mot diskriminering, de befintliga Europarådskonventionerna om samarbete på det straffrättsliga området, särskilt konventionen om IT-relaterad brottslighet, internationella konvention om avskaffande av alla former av rasdiskriminering av , Europeiska unionens gemensamma åtgärd av , som antogs av rådet med stöd i artikel K.3 i fördraget om Europeiska unionen, om åtgärder mot rasism och främlingsfientlighet, som välkomnar den senaste utvecklingen som ytterligare främjar internationell förståelse och internationellt samarbete i fråga om bekämpning av IT-relaterad brottslighet och rasism och främlingsfientlighet, som även beaktar den handlingsplan som antogs av stats- och regeringschefer vid deras andra toppmöte i den 10–för att söka gemensamma svar på utvecklingen av nya informationsteknologier, som grundar sig på normer och värderingar, har kommit överens om följande. 2020/21:72 Bilaga 2 2020/21:72 Kapitel I – Gemensamma bestämmelser Artikel 1 – Syfte Syftet med detta protokoll är att med avseende på parterna i protokollet komplettera bestämmelserna i konventionen om IT- relaterad brottslighet som öppnades för undertecknande i (nedan kallad konventionen) vad gäller kriminalisering av gärningar av rasistisk och främlingsfientlig natur begångna med hjälp av datorsystem. Artikel 2 – Definition I detta protokoll används denna definition: rasistiskt och främlingsfientligt material: skrivet material, bild eller annan framställning av idéer eller teorier som förespråkar, främjar eller uppmuntrar till hat, diskriminering eller våld mot en enskild person eller en grupp av personer på grund av ras, hudfärg, härstamning, nationellt eller etniskt ursprung liksom även trosbekännelse, under förebärande av något av de förstnämnda karakteristika. 2.De termer och uttryck som används i protokollet ska tolkas på samma sätt som i konventionen. Kapitel II – Åtgärder som ska vidtas på nationell nivå Artikel 3 – Spridande av rasistiskt och främlingsfientligt material med hjälp av datorsystem 1.Varje part ska vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att i sin nationella lagstiftning straffbelägga följande gärning när den begås uppsåtligen och orättmätigt: Att sprida eller på annat sätt tillgängliggöra rasistiskt och främlingsfientligt material till allmänheten med hjälp av ett datorsystem. 2.En part får förbehålla sig rätten att inte införa straffansvar för handlande som anges i definitionen i punkt 1 i denna artikel när materialet enligt definitionen i artikel 2 punkt 1 förespråkar, främjar eller uppmuntrar diskriminering utan samband med hat eller våld, under förutsättning att andra effektiva åtgärder finns att tillgå. 3.Utan hinder av punkt 2 i denna artikel får en part förbehålla sig rätten att inte tillämpa punkt 1 vid de fall av diskriminering för vilka, beroende på etablerade principer om yttrandefrihet i partens rättssystem, parten inte kan föreskriva effektiva åtgärder som avses i punkt 2. 2020/21:72 Bilaga 2 Artikel 4 – Rasistiskt och främlingsfientligt motiverat hot Varje part ska vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att i sin nationella lagstiftning straffbelägga följande gärning när den begås uppsåtligen och orättmätigt: Att med hjälp av ett datorsystem hota i) personer av det skälet att de tillhör en grupp som utmärks av ras, hudfärg, härstamning, nationellt eller etniskt ursprung liksom även trosbekännelse, under förebärande av något av de förstnämnda karakteristika, eller ii)en grupp personer som utmärks av något av dessa karakteristika med att begå brott som i partens nationella lagstiftning definieras som allvarliga. Artikel 5 – Rasistiskt och främlingsfientligt motiverad kränkning 1.Varje part ska vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att i sin nationella lagstiftning straffbelägga följande gärning när den begås uppsåtligen och orättmätigt: Att offentligen med hjälp av ett datorsystem kränka i) personer av det skälet att de tillhör en grupp som utmärks av ras, hudfärg, härstamning, nationellt eller etniskt ursprung liksom även trosbekännelse, under förebärande av något av de förstnämnda karakteristika, eller ii) en grupp personer som utmärks av dessa karakteristika. En part får antingen a)uppställa krav på att det brott som avses i punkt 1 i denna artikel resulterar i att personen eller gruppen av personer som avses i punkt 1 utsätts för hat, missaktning eller löje, eller 2020/21:72 Bilaga 2 b)förbehålla sig rätten att helt eller delvis inte tillämpa punkt 1 ovan. Artikel 6 – Förnekande, grovt förringande, gillande eller rättfärdigande av folkmord eller brott mot mänskligheten 1.Varje part ska vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att i sin nationella lagstiftning straffbelägga följande gärning när den begås uppsåtligen och orättmätigt: Att med hjälp av ett datorsystem sprida eller på annat sätt för allmänheten göra tillgängligt material som förnekar, grovt förringar, gillar eller rättfärdigar gärningar som utgör folkmord eller brott mot mänskligheten såsom dessa gärningar definieras i folkrätten och erkänns som sådana genom lagakraftvunna beslut av den , som upprättades genom av , eller av någon annan internationell domstol som upprättats genom relevanta internationella instrument och vars domsrätt erkänns av parten i fråga. En part får antingen a)uppställa krav på att förnekandet eller det grova förringande som avses i punkt 1 görs med uppsåt att uppmuntra till hat, diskriminering eller våld mot en enskild person eller en grupp av personer på grund av ras, hudfärg, härstamning, nationellt eller etniskt ursprung liksom även trosbekännelse, under förebärande av något av de förstnämnda karakteristika, eller b)förbehålla sig rätten att helt eller delvis inte tillämpa punkt 1. Artikel 7 – Medhjälp Varje part ska vidta nödvändiga lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att i sin nationella lagstiftning straffbelägga uppsåtlig och orättmätig medhjälp till något av de brott som kriminaliseras i enlighet med detta protokoll med uppsåt att ett sådant brott ska begås. Kapitel III – Förhållandet mellan konventionen och detta protokoll Artikel 8 – Förhållandet mellan konventionen och detta protokoll 1.Artiklarna 1, 12, 13, 22, 41, 44, 45 och 46 i konventionen ska i tillämpliga delar gälla detta protokoll. 2.Parterna ska utvidga tillämpningsområdet för de åtgärder som anges i artiklarna 14–21 och 23–35 i konventionen på artiklarna 2–7 i detta protokoll. 2020/21:72 Bilaga 2 Kapitel IV – Slutbestämmelser Artikel 9 – Uttryck för samtycke till att vara bunden 1.Detta protokoll ska stå öppet för undertecknande av de stater som har undertecknat konventionen. De kan uttrycka sitt samtycke till att vara bundna antingen genom a)undertecknande utan förbehåll för ratifikation, godtagande eller godkännande, eller b)undertecknande med förbehåll för ratifikation, godtagande eller godkännande, följt av ratifikation, godtagande eller godkännande. 2.En stat får inte underteckna detta protokoll utan förbehåll för ratifikation, godtagande eller godkännande eller deponera ett ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrument, om den inte redan har deponerat eller deponerar ett ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrument avseende konventionen. 3.Ratifikations-, godtagande- och godkännandeinstrument ska deponeras hos generalsekreterare. Artikel 10 – Ikraftträdande 1.Detta protokoll träder i kraft i den månad som följer efter utgången av en period efter den dag då fem stater har uttryckt sitt samtycke till att vara bundna av protokollet i enlighet med bestämmelserna i artikel 9. 2020/21:72 Bilaga 2 2.För en stat som senare uttrycker sitt samtycke till att vara bunden av detta protokoll, träder det i kraft i den månad som följer efter utgången av en period efter den dag då staten undertecknade protokollet utan förbehåll för ratifikation, godtagande eller godkännande eller deponerade sitt ratifikations-, godtagande- eller godkännandeinstrument. Artikel 11 – Anslutning 1.Sedan detta protokoll har trätt i kraft får en stat som har anslutit sig till konventionen också ansluta sig till det. 2.Anslutning ska göras genom deponering hos generalsekreterare av ett anslutningsinstrument, som börjar gälla i den månad som följer efter utgången av en period efter dagen för deponeringen. Artikel 12 – Förbehåll och förklaringar 1.Förbehåll och förklaringar som en part gör med avseende på en bestämmelse i konventionen ska också gälla detta protokoll, om inte parten förklarar något annat vid undertecknandet eller deponeringen av sitt ratifikations-, godtagande-, godkännande eller anslutningsinstrument. 2.En stat får när den undertecknar detta protokoll eller deponerar sitt ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument genom ett skriftligt meddelande ställt till generalsekreterare förklara att den begagnar sig av möjligheten att kräva ytterligare rekvisit enligt vad som anges i artiklarna 3, 5 och 6 i protokollet. får en part, med avseende på bestämmelserna i protokollet göra förbehåll som avses i artikel 22.2 och artikel 41.1 i konventionen, oavsett eventuella förbehåll som denna part har gjort enligt konventionen. Inget annat förbehåll får göras. 3.En stat får när den undertecknar detta protokoll eller deponerar sitt ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument genom ett skriftligt meddelande ställt till generalsekreterare förklara att den begagnar sig av möjligheten att kräva sådana ytterligare rekvisit som avses i artikel 5.2 a och artikel 6.2 a i detta protokoll. Artikel 13 – Förbehållens status och återtagande 1.En part som har gjort ett förbehåll i enlighet med artikel 12 ska helt eller delvis återta detta så snart som omständigheterna medger. Återtagandet börjar gälla den dag då generalsekreteraren mottar meddelandet. Om det i detsamma anges att återtagandet av ett förbehåll ska börja gälla som anges där, och denna dag infaller efter den dag då generalsekreteraren mottog meddelandet, ska återtagandet börja gälla den senare dagen. 2.Europarådets generalsekreterare får regelbundet fråga de parter som har gjort ett eller flera förbehåll som avses i artikel 12 om utsikterna att de återtar förbehållen. 2020/21:72 Bilaga 2 Artikel 14 – Territoriell tillämpning 1.En part kan när den undertecknar detta protokoll eller deponerar sitt ratifikations-, godtagande-, godkännande- eller anslutningsinstrument ange för vilket eller vilka territorier protokollet ska tillämpas. 2.En part kan genom en förklaring ställd till generalsekreterare utsträcka tillämpningen av protokollet till ett annat territorium som anges i förklaringen. I förhållande till ett sådant territorium träder protokollet i kraft i den månad som följer efter utgången av en period efter den dag då generalsekreteraren mottog förklaringen. 3.En förklaring som avgivits enligt de båda föregående punkterna kan, med avseende på ett territorium som anges i förklaringen, återtas genom ett meddelande ställt till generalsekreterare. Återtagandet börjar gälla i den månad som följer efter utgången av en period efter den dag då generalsekreteraren mottog meddelandet. Artikel 15 – Uppsägning 1.En part får när som helst säga upp detta protokoll genom ett meddelande ställt till generalsekreterare. 2020/21:72 Bilaga 2 2.Uppsägningen börjar gälla i den månad som följer efter utgången av en period efter den dag då generalsekreteraren mottog meddelandet. Artikel 16 – Meddelanden generalsekreterare ska meddela medlemsstater, de icke-medlemsstater som har deltagit i utarbetandet av detta protokoll samt de stater som har anslutit sig till det eller inbjudits att ansluta sig till det om a)undertecknanden, b)deponering av ratifikations-, godtagande-, godkännande- och anslutningsinstrument, c)dag för protokollets ikraftträdande enligt artiklarna 9–11, d)andra handlingar, meddelanden eller underrättelser som rör protokollet. Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill vederbörligen bemyndigade, undertecknat detta protokoll. Upprättat i på engelska och franska, vilka båda texter är lika giltiga, i ett enda exemplar, som ska deponeras i arkiv. generalsekreterare ska översända en bestyrkt kopia till varje medlemsstat i , de icke-medlemsstater som har deltagit i utarbetandet av detta protokoll samt till de stater som har inbjudits att ansluta sig till det. Sammanfattning av departementspromemorian Brott och brottsutredning i IT-miljö. konvention om IT-relaterad brottslighet med tilläggsprotokoll (Ds 2005:6) i nu aktuell del – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 2020/21:72 Bilaga 3 Bör konventionen och tilläggsprotokollet ratificeras? Kapitel 9 behandlar frågan om konventionen respektive tilläggsprotokollet bör ratificeras. har länge intagit en ledande position såväl i fråga om lagstiftning på IT-området som i fråga om hög grad av datoranvändning. Det är därför viktigt med en strafflagstiftning som ger ett gott skydd mot missbruk av den moderna tekniken och en processlagstiftning som ger goda möjligheter att utreda och lagföra IT-relaterade brott. Det är också viktigt att deltar aktivt i det internationella samarbetet med bekämpning av brottslighet av detta slag, eftersom ett utmärkande drag för denna är att den inte hindras av landgränser. Mot den nu angivna bakgrunden föreslås att såväl konventionen som tilläggsprotokollet ratificeras. – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – 2020/21:72 Bilaga 4