prop · H80356 · 2020-12-15 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2020/21:56 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse redogör regeringen för internationella försvarssamarbeten. Skrivelsens syfte är att beskriva bakgrunden till och den aktuella utvecklingen av internationella försvarssamarbeten som deltar i. 2.6Fördjupat operativt försvarssamarbete mellan European Intervention Initiative....................................... Joint Expeditionary Force ................................................ Framework Nation Concept ............................................. Statement of Intent mellan , och Övrigt materiel- och forskningsrelaterat samarbete ........................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Utvecklingen av ett starkt totalförsvar och de internationella försvarssamarbetena utgör de två ben på vilka den svenska bedriver omfattande försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten med andra stater och organisationer. försvarspolitiska propositionen försvar 2016–2020 (prop. 2014/15:109) slogs fast att den försvarspolitiska inriktningen måste utgå från den förändrade säkerhetspolitiska miljön, och tydligare inriktas mot den nationella försvarsdimensionen. Denna inriktning innebar också en ytterligare fördjupning av bi- och multilaterala försvars- och 2021–2025 (prop. 2020/21:30) innebär att denna linje fortsätter. bedömningar vad gäller den säkerhetspolitiska och försvarspolitiska inramningen till dessa samarbeten som regeringen redovisat i Totalförsvarspropositionen (prop. 2020/21:30) gäller fortsatt. Tillsammans med andra stater och organisationer bidrar aktivt till ett försvarspolitiskt sammanhang som höjer den konfliktavhållande Genom fördjupade försvarssamarbeten axlar ansvaret som en trovärdig, pålitlig och solidarisk samarbetspartner vilket bidrar till stabilitet och säkerhet i vårt närområde och i . har i betänkandet Förutsättningar enligt regeringsformen för fördjupat försvarssamarbete (SOU 2016:64) konstaterar att samarbeten på försvarsområdet kan ske på olika sätt och i Samarbetet kan röra en eller flera typer av aktiviteter, vara mer eller mindre omfattande inom de valda samarbetsområdena och involvera länder i flera olika konstellationer. Exempel på områden som försvarssamarbeten kan avse är informationsutbyte, samarbeten om utbildning, övningar, materiel och förmågeutveckling samt mer operativa samarbeten som innebär att de samarbetande staterna stödjer varandra eller i övrigt agerar gemensamt med varandra i internationella krishanteringsoperationer eller i händelse av väpnade konflikter eller territoriella kränkningar. Internationella försvarssamarbeten bidrar till att höja det nationella försvarets förmåga och interoperabilitet samt tjänar ett viktigt Dessa samarbeten utgör en integrerad del av den solidariska säkerhetspolitiken, som förutsätter att Försvarsmakten och andra myndigheter kan verka tillsammans med andra. internationella militära insatser stärker bi- och multilaterala försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten. nationella säkerhet genom den verksamhet som bedrivs i insatsområdena. bör därför prioritera deltagande utifrån en samlad ansats. Samarbeten med olika länder kring, och med engagemang i, är av stor betydelse för säkerheten och stabiliteten i vårt närområde och därmed för . Det är avgörande att kan ta emot och ge militärt och civilt stöd. På så sätt skapas en reell möjlighet att agera tillsammans och samordnat i händelse av kris eller krig. bör därför, så långt det är möjligt inom ramen för vår solidariska säkerhetspolitik, göras tillsammans med andra. totalförsvaret i sin helhet. 2020/21:56 Förutsättningarna för de enskilda bi- eller multilaterala försvarssamarbetena regleras vanligen i internationella överenskommelser eller andra gemensamt framtagna dokument. Det kan röra sig om övergripande ramar för de aktuella ländernas försvarssamarbete eller om mer detaljerad reglering av vissa enskilda delar av ett specifikt samarbetsområde. Vanliga benämningar på sådana dokument är överenskommelse, avtal, samförståndsavtal och avsiktsförklaring (engelska: Agreement, Memorandum of Understanding [MoU], Letter of Intent [LoI] eller Statement of Intent [SoI]). Det kan vara fråga om såväl rättsligt bindande som icke rättsligt bindande dokument. Denna skrivelse innehåller en sammanfattande beskrivning av internationella försvarssamarbeten som deltar i. Det finns en lång tradition av försvarssamarbete i , både bi- och multilateralt. Nordic Defence Cooperation (Nordefco) utgör strukturen för både försvarspolitiskt och militärt nordiskt samarbete inom områdena policy, personal och utbildning, träning och övning, insatser samt materiel och förmågeutveckling. Samarbete inom dessa områden sker genom styr- och arbetsgrupper både på ministerie- och försvarsmaktsnivå. Ordförandeskapet inom Nordefco är roterande. Samarbetet inom Nordefco är ett komplement till samarbetena inom EU och med Nato. Samarbetet syftar övergripande till att stärka den försvarspolitiska dialogen och de deltagande ländernas nationella försvar, finna gemensamma synergier och effektiva lösningar. Exempel på projekt som konkretiserats inom Nordefco är samförståndsavtalet om utbyte av luftlägesinformation i fredstid (NORECAS) och samförståndsavtalet om förenklat tillträde (Easy Access) vilket innefattar övningar och utbildningsverksamhet, transiteringar och besök av militära förband. , , , och har också slutit ett avtal om tillgång till alternativa landningsbaser () för beväpnade statsluftfartyg. NORTAT är ytterligare ett samförståndsavtal mellan , , och där man samarbetar i användningen av de samlade nordiska transportresurserna. De nordiska länderna har planerat och genomfört flygövningen Exercise (ACE). I samarbete med har övningen kontinuerligt utvecklats, och 2019 visade utvärderingen att övningen genomförts på så kallad flaggnivå, det vill säga en komplex övning som innehåller särskilda fördefinierade övningsmoment. Övningen genomförs med ett drygt tiotal länder samt Nato. Exempel på återkommande deltagare utöver de nordiska länderna och är , och . Sammanlagt deltar omkring 125–150 flygplan i övningen, varav cirka 100 flygplan befinner sig i luften. Sammantaget gör detta ACE till den största flygövningen i . fördjupades samarbetet i och med undertecknandet av ett Skr. samarbetsavtal inom försvarsmaterielområdet. Detta avtal har senare undertecknade de nordiska försvarsministrarna ett strategiskt styrdokument för samarbetet, Vision 2025, som klargör att de nordiska länderna avser att stärka försvarsförmågan och att samarbetet ska omfatta fred, kris och konflikt. En nära nordisk politisk och militär dialog om säkerhet och försvar ska säkerställas med fokus på att skapa förutsättningar att agera gemensamt i närområdet. Visionen omfattar ett antal målsättningar som täcker både etablerade samarbetsområden och nya element som de militära delarna inom totalförsvarsområdet, att stärka motståndskraften mot hybrid- och cyberhot, att stärka den transatlantiska relationen och logistiksamarbete i händelse av kris och konflikt. Under det svenska Nordefco-ordförandeskapet 2019 inrättades en mekanism för kriskonsultationer och informationsutbyte mellan försvarsdepartementen som kan användas i händelse av kris eller konflikt. har kriskonsultationsmekanismen använts vid ett flertal tillfällen, bland annat för att utbyta information rörande konsekvenser inom försvarsområdet av covid-19. I enlighet med regeringens inriktning i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 är det av stor betydelse att det nordiska försvarssamarbetet utvecklas till att omfatta samarbete i fred, kris och konflikt inom överenskomna områden. En sådan utvidgning av samarbetet har ett säkerhetspolitiskt värde som det bidrar till effektivare resursanvändning och ökad operativ förmåga. Nordefco kan även utgöra ett ramverk för konsultationer och informationsutbyte om bilaterala och trilaterala samarbeten mellan de nordiska länderna. upprätthåller en nära försvars- och säkerhetspolitisk dialog med de baltiska länderna. Möten sker återkommande på försvarsminister-, statssekreterar- och tjänstemannanivå med samtliga tre länder. Inriktningen är 1–2 möten med respektive land. har även ett militärt övningsutbyte med , och . Vid sidan av detta sker även en nära utrikes- och säkerhetspolitisk dialog. deltog med en sjukvårdsenhet i övningen Siil i . Under Flygvapenövningen 2018 användes flygbasen som basering för Gripen inom ramen för nationell övningsverksamhet. bidrar till i genom en sekondering från Försvarsmakten och till i genom en sekondering från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. har också bidragit med både lärare och elever till i Tartu, . Det föreligger även ett 2020/21:56 kontinuerligt samarbete mellan det svenska hemvärnet och de baltiska ländernas motsvarigheter. Inom ramen för Nordefco finns en etablerad struktur för nordisk-baltiskt försvarssamarbete. Nordisk-baltiska möten på tjänstemanna- och ministernivå genomförs en gång och de baltiska länderna har möjlighet att delta i Nordefcos arbetsgrupper på försvarsmaktsnivå. samarbetar även med de baltiska staterna på försvarsområdet inom ramen för den () och det försvarspolitiska forumet Norra gruppen. ingår även i European Intervention Initiative (EI2). Försvarssamarbetet med har en särställning i svensk försvars- och säkerhetspolitik. undertecknade och försvarsministrar en handlingsplan för hur försvarssamarbetet mellan och kunde fördjupas. Av handlingsplanen framgick att försvarsmakterna skulle undersöka förutsättningarna för att fördjupa samarbetet inom samtliga stridskrafter avseende bland annat övningar, utbildning och träning, luft- och sjöövervakning samt gemensam användning av militär infrastruktur. presenterade försvarsministrarna den politiska inriktningen för den fortsatta fördjupningen av försvarssamarbetet mellan och . offentliggjordes att samarbetet även skulle omfatta operativ planering bortom fred och förberedelser för ett gemensamt användande av militära resurser i olika scenarier. undertecknades ett bilateralt samförståndsavtal på regeringsnivå mellan och . Försvarssamarbetet omfattar fred, kris och krig och syftar till att skapa förutsättningar för gemensamt militärt agerande i olika scenarier. Försvarssamarbetet höjer därmed tröskeln för militära incidenter i närområdet. Försvarssamarbetet mellan och har stor bredd och karaktäriseras av en nära försvars- och säkerhetspolitisk dialog på såväl politisk som tjänstemannanivå. Specifika samarbetsområden är gemensam operationsplanering, övningssamarbete, sammansatta förband, etablerande av säker kommunikation, luft- och sjöövervakning, försvarsmaterielsamarbete, ömsesidigt nyttjande av militär infrastruktur, militärt personalutbyte med mera. och har även ett etablerat personalutbyte mellan det svenska Försvarsdepartementet och försvarsministeriet i . Utbytet bidrar till kunskapskapsutbyte, ökat förtroende mellan finska och svenska tjänstemän och en djupare förståelse för respektive lands organisationskultur. Det svensk-finska samarbetet omfattar ett stort antal aktiviteter som bedrivs återkommande inom samtliga stridskrafter, inte minst inom ramen för nationell och internationell övningsverksamhet. Det svenska flygvapnet har vid ett flertal tillfällen deltagit i den finska luftförsvarsövningen Ruska, på liknande sätt har finska förband deltagit i den svenska flygvapenövningen. På veckobasis sker även omfattande flygövningssamarbete inom ramen för Cross Border Training (CBT). svensk-finska gemensamma stridsgruppen (Swedish Finnish Naval , SFNTG) uppnådde initial operativ förmåga vilket innebär att stridsgruppen har förmåga att bedriva gemensam sjöövervakning och skydda sjöförbindelser. Målsättningen är att SFNTG ska uppnå full operativ förmåga (FOC) . sjöövervakningssamarbetet Sea Surveillance Cooperation Finland- (SUCFIS) delar och Finland sjölägesbild. genomför regelbundet marin övningsverksamhet, såväl bilateralt som trilateralt tillsammans med och inom ramen för etablerade internationella övningar (t.ex. Baltops och Northern Coasts). deltar som regel i den återkommande nationella övningen Swedish Naval Exercise (SWENEX). Därtill föreligger ett mycket nära samarbete mellan Amfibieregementet och brigad. intensifierades och finns ett väl utvecklat koncept för ett gemensamt förband kallat Swedish Finnish Amphibious Task Unit (SWEFIN ATU). På marksidan finns ett omfattande samarbete vilket inkluderar såväl utbyten på förbandsnivå som deltagande i ländernas nationella övningsverksamhet med det omfattande finska deltagandet i den svenska arméövningen Nordanvind 2019 som ett exempel. Materielsamarbete sker bilateralt men även inom ramen för det nordiska och samarbetar exempelvis i ett tiotal bilaterala samarbetsgrupper rörande materiel och logistik, som samordnas försvarsmaterielsamarbete bidrar till en ökad interoperabilitet mellan den finska och svenska försvarsmakten och därmed en ökad operativ förmåga. Försvarssamarbetet med omfattar även gemensam operationsplanering och förberedelser för ett gemensamt användande av civila och militära resurser i olika scenarier. Exempel på detta kan vara hävdandet av respektive lands territoriella integritet eller utövande av rätten till självförsvar enligt artikel 51 i FN:s stadga. gemensamt militärt agerande på respektive lands territorium är härvidlag en viktig del. beslutade att ge regeringen utökad rätt att besluta om att ge och ta emot operativt militärt stöd inom ramen för försvarssamarbetet mellan och . trädde den nya lagen ikraft. I lagen bemyndigas regeringen att fatta vissa beslut om att lämna respektive ta emot militärt stöd inom ramen för Det rör sig om beslut om att sätta in svenska väpnade styrkor för att bistå med att hindra kränkningar av finskt territorium, och beslut om att ta emot militärt stöd i form av militära styrkor från dels för att hindra kränkningar av svenskt territorium, dels för att möta ett väpnat angrepp mot . I regeringens proposition Operativt militärt stöd mellan och (prop. 2019/20:110) redogörs även för hur insyn och inflytande kan säkerställas inom ramen för regeringens nya beslutsbefogenheter. Beslut om att sätta in svenska väpnade styrkor för att bistå att möta ett väpnat angrepp ska fortfarande godkännas av . I regeringens proposition Totalförsvaret 2021–2025 lyfter regeringen fram att samarbetet med har en särställning. Som även uttalas i 2020/21:56 krigsorganisationen etableras, se över möjligheterna att förbereda vissa svenska markförband för att kunna verka i vid kris, krigsfara eller krig, om båda parter finner det lämpligt. Därtill framhålls att samarbetet mellan svenska och finska förband bör fortsätta utvecklas med ambitionen att öka graden av samordning mellan enheter och ömsesidigt personalutbyte för att öka förståelsen för arbetssätt och doktriner. Samarbetet mellan och har stärkts med anledning av det förändrade säkerhetsläget i . De svenska och danska försvarsministrarna undertecknade 2016 ett samförståndsavtal om försvarssamarbete. Avtalet fokuserar på försvarssamarbete inom flygområdet och det området och implementeras genom underliggande tekniska avtal. undertecknades ett tekniskt avtal rörande flygsamarbete på försvarsmaktsnivå. Avtalet avser tillträde till respektive lands territorium i syfte att förenkla genomflygningar och incidentberedskap. Samarbetet erbjuder båda länderna ökad operativ handlingsfrihet. Förhandlingar pågår om ett tekniskt avtal på myndighetsnivå om fördjupning av bilateralt marint samarbete mellan och . Möjliga samarbetsområden inkluderar ömsesidigt nyttjande av respektive lands hamnar, utbyte av sjölägesinformation samt förenklat tillträde för statsfartyg till respektive lands territorium. Andra bilaterala aktiviteter är scenariobaserade diskussioner, vilket genomförts på tjänstemannanivå. Andra samarbetsområden är personalförsörjning och cyberförsvar. Materielsamarbete sker främst inom ramen för Nordefco-samarbetet. Det nordiska försvarssamarbetet har även haft positiv effekt på det bilaterala samarbetet. Ett exempel är Nordefcos samförståndsavtal om förenklat tillträde som underlättar transporter av danska enheter från via svenskt territorium. och har ett nära samarbete på försvarsmaktsnivå med omfattande gränsöverskridande aktiviteter. Samverkan mellan och har stärkts under försvars- beslutsperioden –2020. initierade försvarsministrarna en fördjupad försvarspolitisk dialog i syfte att stärka det bilaterala försvarssamarbetet. Som ett led i den fördjupade försvarspolitiska dialogen återinfördes försvarsattachéposter i respektive land 2017. Pågående verksamhet innefattar bland annat säkerhetspolitiska diskussioner liksom erfarenhetsutbyte, t.ex. inom totalförsvar och personalförsörjning. Det har även genomförts bilaterala scenariobaserade diskussioner på tjänstemannanivå. De svenska och norska försvarsmakterna övar gemensamt på deltar återkommande med förband i den norska övningsserien Cold Response och var den största truppbidragaren i Skr. 2020/21:56 den svenska arméövningen Nordanvind 2019. Det finns också ett nära samarbete mellan ländernas hemvärn där bland annat svenska hemvärnsförband varit del i de norska kontingenterna i Cold Response. Samarbete på materielområdet sker i första hand inom ramen för Nordefco-samarbetet. 2.6Fördjupat operativt försvarssamarbete mellan , och Det fördjupade operativa försvarssamarbetet mellan , och tar utgångspunkt i Nordefcos Vision 2025 och målsättningen att skapa förmåga att agera tillsammans i kris och konflikt. Därtill understryker de geografiska och militärstrategiska förhållandena i närområdet behovet av ett fördjupat samarbete mellan de tre länderna där gemensamma gränser och geostrategiska intressen i norr är viktiga delar. undertecknade försvarsministrarna en avsiktsförklaring (Statement of Intent). Avsiktsförklaringen beskriver ambitionen att kunna genomföra koordinerade militära operationer i kris och konflikt. För att uppfylla denna ambition ska ett antal stegvisa åtgärder genomföras. Dessa omfattar diskussioner kring gemensamma säkerhetsutmaningar, etablering av planeringsgrupper på ministerienivå och militär nivå samt scenariobaserade övningar. Initialt ligger fokus på . Åtgärderna bidrar till möjligheten att koordinera ländernas nuvarande och framtida nationella operationsplaner. Länderna kommer även att se över möjligheten till gemensam trilateral operationsplanering. Därtill förutses en fördjupad säkerhetspolitisk dialog mellan länderna för att underbygga det militära samarbetet. och samarbetar såväl bilateralt som multilateralt på försvarsområdet. Fokusområden för samarbetet har bland annat varit internationella insatser och på försvarsmaterielområdet. har en regelbunden dialog med kring försvarsrelaterade frågor, såsom synen på utvecklingen i närområde, utvecklingen av det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet inom EU, strategiska frågor såsom icke-spridning och hybridhot samt internationella insatser. På militär nivå tar det bilaterala samarbetet sin utgångspunkt i operativt samarbete inom ramen för insatser och övningar. Bland annat deltog med ett luftvärnskompani i försvarsmaktsövningen 17. I enlighet med beslut med anledning av regeringens proposition Svenskt deltagande i militär insats för stärkt säkerhet i (prop. 2019/20:86) planerar Försvarsmakten för ett deltagande i den av ledda specialförbandsinsatsen Task Force 2020/21:56 Takuba i . och samarbetar också inom ramen för EU:s krishanteringsinsatser, bland annat i och . Samarbetet avseende materiel, forskning och utveckling är relativt omfattande och genomförs inom ramen för ett samförståndsavtal (Memorandum of Understanding, MoU). Både stabssamtal och MoU- möten genomförs regelbundet. European Intervention Initiative (EI2) etablerades 2018 genom att nio europeiska stater (, , , , , , , och ) undertecknade en gemensam avsiktsförklaring. anslöt sig även och gick och med. deltar i EI2. EI2 är ett initiativ som kan bidra till att stärka det säkerhets- och försvarspolitiska samarbetet i . Syftet är att utveckla en gemensam strategisk kultur mellan de deltagande länderna och därmed den europeiska förmågan att agera i krishanteringsinsatser. Gemensam strategisk lägesanalys, scenarieutveckling, planering, stöd till insatser och doktrinutveckling är exempel på samarbetsområden. EI2 omfattar inga stående militära förband och beslut om att delta i en eventuell insats är ett nationellt beslut. EI2 kan bidra till att stärka den europeiska förmågan att agera i hela spektret av fredsfrämjande insatser samt komplettera och vara ömsesidigt förstärkande med redan existerande samarbetsformat. Arbetet i EI2 bedrivs delvis genom återkommande möten på policynivå där representeras av Försvarsdepartementet och Försvarsmakten samt inom ramen för ett antal arbetsgrupper vilka fokuserar på olika geografiska eller tematiska frågor. Arbetsgrupperna utgörs av personal på militär nivå som därefter återkopplar till den strategiska militära nivån (Military European Strategic Talks, MEST). MEST-mötena förbereder i sin tur mötena på politisk nivå. Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget i har betydelsen av ett närmare samarbete mellan och på försvarsområdet ökat. undertecknade och försvarsministrar ett bilateralt ramverksavtal (Framework Agreement). Ett regelbundet samarbete och erfarenhetsutbyte på strategisk nivå sker mellan länderna. Bland annat genomförs säkerhetspolitiska rundabordssamtal . Även på militär nivå förekommer återkommande stabssamtal liksom övningssamarbete. och har bland annat deltagit i respektive lands nationella försvarsmaktsövningar Anaconda och . samförståndsavtal mellan och syftar till att utveckla Skr. 2020/21:56 ländernas försvarsmaterielsamarbete. antog en ny nationell säkerhetsstrategi, som tydligare än tidigare omfattar ett totalförsvarsperspektiv. I strategin uttrycks önskan att utveckla relationen mellan och som partnerland med betydelse för säkerhetsutvecklingen i . och har historiskt haft ett omfattande samarbete på undertecknade 2014 en omfattande avsiktsförklaring (Statement of Intent) som syftar till att ge ett uttalat politiskt stöd för det bilaterala samarbetet på försvarsområdet och dess fortsatta utveckling. avsiktsförklaringen med en bilaga i form av ett samarbetsprogram som beskriver gemensamma aktiviteter. Det bilaterala samarbetet har också betydelse för den transatlantiska länken. För perioden –2021 omfattar aktivitetslistan 42 punkter. Aktivitetslistan omfattar stärkt politisk dialog och ett utvecklat samarbete på områden såsom övningsverksamhet, internationella insatser, forskning Det svensk-brittiska övningssamarbetet är omfattande och genomförs såväl bilateralt som inom ramen för Cirka 300 brittiska soldater deltog i arméövningen Vidare deltar brittisk personal regelbundet vid olika På det området deltar och ofta och med regelbundenhet i större multilaterala övningar t.ex. övningen Baltops och Northern Coasts. genomför med jämna mellanrum örlogsbesök i svenska hamnar i samband med att brittiska fartyg befinner sig i . och samarbetar återkommande inom ramen för Även Joint Expeditionary Force (JEF) utgör en viktig plattform för samarbetet. Samarbetet avseende materiel, forskning och utveckling genomförs inom ramen för ett samförståndsavtal (Memorandum of Understanding) och innefattar bland annat doktrin- och förmågeutveckling. sker inom samtliga arenor och omfattar bland annat bandvagnar, missiler samförståndsavtal om samarbete kring utveckling av framtida stridsflygförmåga (, FCASC). Bilaterala avtal inom försvarsområdet mellan och bedöms inte påverkas av att har lämnat EU eftersom de är mellanstatliga. Som regeringen framhåller i propositionen Totalförsvaret 2021–2025 så ligger en säkerhetspolitisk gemenskap mellan och i intresse. Denna relation har även att föra en dialog med 2020/21:56 om hur den bilaterala säkerhetspolitiska relationen kan utvecklas efter det att lämnar EU.