prop · H80360 · 2020-12-17 00:00:00 — inom samhällsrelevanta områden, konferenser och populärvetenskapliga Vidare har regeringen i avsnitt 6.1 redovisat hur medel till forskning och utbildning på forskarnivå bör fördelas till lärosätena. I det ingår bl.a. för- delning av medel till lärosätenas profilområden med forskning av hög kvalitet och excellens och där samverkan ingår. 14.2.4 Uppföljning och utvärdering av samverkan I den forskningspolitiska propositionen (Kunskap i samverkan –för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, prop. 2016/17:50) presenterades ett nytt mål samt nya delmål för forskningspolitiken (se avsnitt 5). Ett av dessa nya delmål gäller samverkan och anger att sam- verkan och samhällspåverkan ska öka. I avsnitt 5.2.4 redovisas en första uppföljning av dessa mål. I det nationella kvalitetssäkringssystemet som Universitetskanslers- ämbetet ansvarar för ingår bl.a. att göra tematiska utvärderingar av upp- gifter som lärosätena ska ansvara för enligt lag och förordning. Dessa utvärderingar görs i syfte att bidra till viktig kunskap och nationella jämförelser av hur lärosätena arbetar och vilka resultat som har nåtts. Regeringen avser att ge i uppdrag att genom- föra en tematisk utvärdering av samverkan. Som redogjorts för i avsnitt 11.3.1 kan lärosätenas meriteringssystem spela en viktig roll i hur, utöver forskningsmeriter, exempelvis under- visning respektive samverkan med omgivande samhälle premieras. Det kan t.ex. handla om premiering av personrörlighet mellan högskola och omvärld och premiering av öppna vetenskapspraktiker och värdering av andra former av forskningsspridning än enbart genom traditionell biblio- metri. Regeringen avser därför att följa upp lärosätenas strategiska arbete med karriärvägar och meriteringssystem genom ett uppdrag till Univer- sitetskanslersämbetet. Regeringen avser även att följa upp lärosätenas strategiska samverkans- arbete inom ramen för myndighetsstyrningen. I detta ingår dels uppfölj- ning baserad på lärosätenas redovisningar om hur de arbetar strategiskt med samverkan och vilka resultat de uppnår, dels specifik uppföljning av lärosätenas arbete med mobilitet bland lärare och forskare, vilket närmare diskuteras i avsnitt 14.1.5. 14.3Lärosätenas andrahandsuthyrning av bostäder till studenter bör ses över Enligt förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning får statliga myndigheter som huvudregel inte ingå hyresavtal för bostads- lägenhet i syfte att upplåta lägenheten i andra hand för att förse någon enskild med bostad (9 a § första stycket). och högskolor får dock ingå hyresavtal för bostadslägenhet i syfte att upplåta lägenheten i andra hand till utländska studenter inom utbytesprogram med andra länder (utbytesstudenter), eller till gästforskare vid eller hög- skolan, under förutsättning att de inte är anställda vid lärosätet (9 a § andra stycket 1). Med anledning av utbrottet av det virus som orsakar sjukdomen covid-19 och det mindre antal utbytesstudenter och gästforskare som detta har lett till, har statliga universitet och högskolor också fått möjlighet att tillfälligt hyra ut lägenheter avsedda för utbytesstudenter och gästforskare till andra studenter vid lärosätet. Bestämmelserna finns i förordningen (2020:715) om möjlighet att tillfälligt hyra ut bostäder till studenter. 2020/21:60 Förordningen trädde i kraft och upphör att gälla vid utgången av . Enligt regeringsbeslut får nio lärosäten (univer- sitet, , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , Sve- riges och ) under en prövotid till och med hyra ut bostäder i andra hand till alla grupper av studenter, dock inte till personer som är anställda vid respektive lärosäte (U2020/04021, U2018/03635, U2015/05797, U2013/03504 och U2010/04277). Regeringens beslut baseras på de bedömningar som rege- ringen gjorde i propositionen En akademi i tiden – ökad frihet för univer- sitet och högskolor (prop. 2009/10:149, bet. 2009/10:UbU23, rskr. 2009/10:337). I propositionen bedömer regeringen att vissa univer- sitet och högskolor under en prövotid bör få möjlighet att upplåta lägen- heter för bostadsändamål till alla studenter (s. 92 f.). Regeringen avser att se över och vid behov ändra de regler som rör statliga lärosätens möjlighet att hyra ut bostäder i andra hand. Regleringen kan komma att behöva ändras i förhållande till vad som har angetts i nämnda proposition. 15 Ett utvecklat innovationssystem är ett av världens mest innovativa länder, behövs fort- satta investeringar för att bibehålla och utveckla innovationssystemet och Det nationella innovationssystemet ska därför stärkas och utvecklas för att möta samhällsutmaningar, nyttiggöra forsknings- resultat och stärka det globalt konkurrensutsatta näringslivet i hela landet. Det behövs satsningar som utvecklar som framstående kunskaps- nation och tar tillvara på entreprenörskap och människors kreativitet. Innovationssatsningarna som presenteras i denna proposition är främst instrument av systemkaraktär och har som målsättning att stärka forsk- nings- och innovationssystemets internationella konkurrenskraft samt för- bättra dess funktionalitet och effektivitet. Med innovation avser regeringen de betydelsefulla förändringar som transformerar samhället och samhälls- Innovation ändrar, effektiviserar och påverkar befintliga eko- nomiska, miljömässiga och sociala villkor och driver på strukturom- vandling och samhällsutveckling. Med begreppet innovationssystem avser regeringen de kombinationer av aktörer och funktioner i samhället som skapar förutsättningar för att nya lösningar implementeras. omfattar inte alla offentliga insatser för att främja innovation, utan är främst inriktad på forskningsbaserad innovation. Regeringen ser ett behov av att stimulera näringslivets fortsatta förmåga att investera i forskning och innovation, särskilt forskningsintensiva små och medelstora företag, för att främja samhällets omställning och närings- livets omstart och förnyelse. De innovationssatsningar som föreslås riktas bl.a. till förbättrad samverkan mellan stora såväl som små och medelstora företag, lärosäten, forskningsinstitut och offentlig sektor i hela landet. Dessa satsningar utgör en del av regeringens sammanlagda arbete med Prop. 2020/21:60 samverkan som presenteras i propositionen. Samverkan kopplad till inno- vation väntas leda till stärkt konkurrenskraft genom utvecklad kompetens, förbättrad effektivitet och stärkt innovationsförmåga. Parallellt skapas förutsättningar som bidrar till en omställning och hållbar utveckling i linje med Agenda 2030, där innovation spelar en central roll vid adressering av globala utmaningar. För att utveckla nya samhällslösningar i samverkan och attrahera inter- nationella investeringar behöver ha en välutvecklad innovations- infrastruktur, såsom test- och demonstrationsverksamhet och forsknings- infrastrukturer. Det är lika viktigt med stärkt och utvecklad samverkan mellan innovativa miljöer, inklusive utvecklingsmiljöer för nystartade företag t.ex. inkubatorer och science parks, i regionerna som mellan läro- säten, näringsliv och myndigheter för att utnyttja relativa fördelar och stimulera till kunskapsdelning. Det är även angeläget att ytterligare för- bättra aktörers möjligheter att kommersialisera och nyttiggöra nya idéer baserade på forskning. I budgetpropositionen föreslår och beräknar regeringen en ök- ning av anslag för forskning och utveckling vid Verket för innovations- system () med 2021, 2022, 2023 och 2024. Vidare föreslår och beräknar regeringen i budgetpropositionen en ökning av anslaget Institutens strategiska kompetensmedel () med 2021, 2022, 2023 och 2024. Regeringens samverkansprogram är ett verktyg för att möta samhälls- utmaningar genom innovativa lösningar. ram inrättades av regeringen och utgår från tydligt identifierade tematiska samhällsutmaningar för gemensam kraftsamling, samhällsut- maningar som bedöms vara av stor betydelse för näringslivet, den ekono- miska omvandlingen och framtida tillväxt. fyra samverkansprogram och de tematiska samhällsutmaningar som rege- ringen valt att fokusera på är: – Hälsa och life science – Kompetensförsörjning och livslångt lärande. Utvalda teman överensstämmer till stor del med de samhällsutmaningar som denna proposition hanterar. Det övergripande syftet med samverkans- programmen är att genom olika typer av samverkan, inom utpekade teman, kraftsamla för att finna innovativa lösningar på gemensamma utmaningar och stärka konkurrenskraft. Till varje samverkansprogram utser regeringen en extern rådgivande samverkansgrupp av ledamöter bestående av högnivårepresentanter från näringsliv, akademi, offentlig verksamhet 2020/21:60 och civila samhället. Centrala uppgifter för samverkansgrupperna är bl.a. att identifiera utmaningar, behov och möjligheter för samverkan inom res- pektive tematisk samhällsutmaning samt att peka ut viktiga områden för den gemensamma kraftsamlingen. Genom att samverkansgrupperna identifierar sektorsövergripande prioriteringar och mål bidrar arbetet till en gemensam kraftsamling för lösningar inom de utpekade samhällsutma- ningarna. Samverkansprogrammen har även en viktig internationell dimension då flera av de tematiska samhällsutmaningarna kräver ett inter- nationellt perspektiv. Samverkansgrupperna har därtill möjlighet att ge inspel till regeringen kring exempelvis policymässiga och regulatoriska förändringar och förslag på insatser som skulle möjliggöra ökad inno- vationskraft inom specifika områden. För att främja samverkansprogrammens sektorsövergripande arbete och bidra till att realisera de förslag på innovativa lösningar som identifieras behöver nya medel tillföras. Inom ramen för anslagsökning för forskning och utveckling avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för satsningar inom samverkansprogrammen. 15.1.2 Strategiska innovationsprogram 2.0 Strategiska innovationsprogram (SIP) är en insats som presenterades första gången i den forskningspolitiska propositionen 2012 (Forskning och innovation, prop. 2012/13:30). Programmen har skapat gräns- överskridande samverkan kring prioriteringar, målformuleringar och insatser mellan olika sektorer, branscher och aktörer inom en rad strate- giskt viktiga områden. finansieras sjutton strategiska program via , för miljö, areella näringar och samhälls- byggande (Formas) samt där företag, offentlig sektor, lärosäten och institut tillsammans utvecklar framtidens hållbara lösningar, varor och tjänster. av strategiska innovationsprogram (fem program) som varit verksamma i (Rapport 2020:10). Utvärderingen visar bl.a. att satsningen på strategiska innovationsprogram har lett till bred samverkan mellan aktörer, i synnerhet med många små och medelstora företag. huvudsakliga verksamhet består av forsknings- och innovationsprojekt som genomförs i samverkan mellan områdets aktörer men programmen syftar även till att adressera andra behov inom området som är centrala för att stärka områdets konkurrenskraft. Programmen har bidragit till kraftsamling och spridning av teknologi över traditionella branschgränser samt stärkt internationell konkurrens- kraft hos deltagande aktörer. Utvärderingsresultaten från de första strate- giska innovationsprogrammen visar att de är ett betydelsefullt instrument för att utveckla svenska styrkeområden och för att bidra till svensk kon- kurrenskraft, omställning och lösningar på samhällsutmaningar. Regeringens ambition är att nästa generations strategiska innovations- program 2.0 i större omfattning adresserar områden med bred samhälls- relevans utifrån Agenda för att få till stånd systemförändringar och omfattar en större budget för att ytterligare säkerställa deras effekt och Utvecklingen bör gå mot färre program med större budgetar för kraftfullare systemeffekter på områden som är strategiskt viktiga för Sve- Prop. 2020/21:60 rige med tydligare fokus på fossilfrihet, och giftfri cirkulär ekonomi samt bredare samhällspåverkan och stärkt internationell samverkan både inom EU och globalt. I takt med den snabba samhällsförändring som pågår såväl nationellt som internationellt blir samlande nationella satsningar som främjar en snabb omställning till ett hållbart samhälle viktiga. Projekt av gemensamt europeiskt intresse, of Common European Interest, (IPCEI), är ett verktyg för att stärka de industriella ekosystemen och en del i EU:s industripolitik. Regeringens uppfattning är att samarbeten på EU-nivå i industriella ekosystem stärker näringslivets konkurrenskraft och bidrar till minskad klimatpåverkan genom teknikutveckling, innovation och export av svenska hållbara innovationer. När satsningar på branscher och värdekedjor görs nationellt finns utrymme för synergier med mots- varigheter på europeisk nivå inom IPCEI-samarbeten. Inom ramen för anslagsökning för forskning och utveckling avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för satsningar kopplade till strategiska innovationsprogram 2.0. 15.1.3Medel till för samhällets omställning Industriforskningsinstituten bedriver behovsmotiverad forskning och utveckling i internationell samverkan med lärosäten, näringsliv och offent- lig sektor. Instituten bidrar till nyttiggörande och kommersialisering av forskning och innovation med fokus på att utveckla hållbara lösningar, vilka är grundpelare för näringslivets klimatomställning, konkurrenskraft och tillväxt. Behovet av systemlösningar där många aktörer samverkar är stort och den utmaningsdrivna forskningen och industriforskningsinstitu- ten har en betydelsefull roll att spela. Sedan den förra forskningspolitiska propositionen presenterades 2016 har en fortsatt konsolidering genomförts av den svenska institutssektorn. Den tidigare RISE-gruppen, bestående av 35 institut med olika bransch- fokus och varumärken, har samlats i ett gemensamt tvärvetenskapligt stat- ligt ägt institut under namnet () i enlighet med regeringens målsättning. Verksamheten är geogra- fiskt spridd över ett trettiotal orter i samt i och . äger även av metallforskningsinstitutet . Det nya, konsoliderade är en betydande resurs i det svenska innovationssystemet både nationellt och regionalt. Med dess samlade spetskompetens och fler än 120 öppna testbäddar och demonstrations- miljöer, finns goda förutsättningar att initiera branschövergripande, inter- nationella och tvärsektoriella forsknings- och innovationsprojekt där man korsbefruktar kompetens från olika områden och utvecklar nya värde- kedjor. Förmågan att samla olika aktörer kring gemensamma problem- formuleringar är betydelsefull för att utveckla lösningar på samhälls- utmaningar. är framgångsrikt i att hålla ihop och koordinera komp- lexa projekt både nationellt och inom EU utifrån sin tvärvetenskapliga kompetens och neutrala position i det svenska innovationssystemet. visar erfarenheter från bl.a. strategiska innovationsprogram och satsningen 2020/21:60 Utmaningsdriven innovation, men även erfarenheter från EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020. bedöms vara en viktig resurs i genomförandet av regeringens samverkansprogram och har goda förutsättningar att bli en katalysator för strukturomvandling och förnyelse inom både näringsliv och offentlig sektor, i hela landet. Behovet av systemlösningar och ett ökat krav på offentlig sektors för- nyelse har gjort att tjänster och breda kompetens i allt större utsträck- ning efterfrågas av myndigheter och annan offentlig verksamhet. I den akuta fasen av covid-19-pandemin blev det tydligt att har kapacitet och förutsättningar att bidra med lösningar inom många angelägna områden, som digitalisering, testning av skyddsutrustning och försörj- ningsberedskap. Ett ökat fokus även på offentlig sektors förnyelse och strukturomvandling är därmed en önskvärd utveckling mot bakgrund av den nära samverkan mellan olika sektorer som är nödvändig för att lösa samhällsutmaningarna. En annan viktig målgrupp för tjänster är små och medelstora företag som kan ha svårt att matcha stora utvecklingsbehov med egna resurser. Då en stor del av nettosysselsättningstillskottet sker i dessa före- tag är ökad tillväxt viktigt för att nå regeringens sysselsättningsmål. Små och medelstora företag är en heterogen grupp med olika förutsättningar och behov. har genomfört en rad åtgärder för att uppnå ett mer mål- gruppsanpassat stöd i samverkan med lokala, regionala och nationella aktörer. Det övergripande målet för instituten inom är att de ska vara internationellt konkurrenskraftiga och verka för hållbar tillväxt i genom att stärka näringslivets konkurrenskraft och förnyelse, samt främja offentlig sektors förnyelse och förmåga att bidra till lösningar på sam- hällets utmaningar tillsammans med näringslivet. Verksamheten inom har en fortsatt stark tillväxt. 2 800 anställda och 3,5 miljarder i omsättning 2019. Den totala omsätt- ningen har –2019 haft en årlig tillväxttakt på igenom- snitt . En fortsatt tillväxt är både förväntad och önskvärd till följd av en ökad efterfrågan på tjänster från både näringsliv och offentlig sektor. Regeringen bedömer att bolaget har potential att aktivt bidra till den strukturomvandling som är nödvändig för att svenskt närings- liv och samhället i stort ska gå stärkta ur covid-19-pandemin. Områden som är viktiga för industrin och näringslivet kan snabbt ersättas av nya i takt med att nya teknologier växer fram eller nya samhällsutmaningar uppstår. Detta förutsätter att befintliga satsningar ständigt omprövas, att tidigt förutser det svenska näringslivets framtida behov och att resurserna kontinuerligt omfördelas till de forskningsområden som ger störst långsiktig nytta för . Inom ramen för ökningen av anslaget för Institutens strategiska kompetensmedel () avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för satsning på samhällets omställning. Tillgången till relevanta test- och demonstrationsmiljöer (test och demo) i alla delar av landet utgör en central funktion i ett välfungerande och internationellt konkurrenskraftigt innovationssystem. Miljöerna används framför allt inom forskning och industrin, men även inom offentlig sektor och kan omfatta utveckling av metoder för att hantera regler, regel- tillämpning, upphandling och myndighetssamarbeten. Internationell forskning pekar på den centrala roll som offentliga investeringar har vid omfattande teknikskiften. Test och demo kräver ofta stora investeringar och de allra flesta företag har inte råd att varken bygga eller driva dessa i egen regi, särskilt inte små och medelstora företag. Offentliga investe- ringar bl.a. från staten och regionerna är därför en förut- sättning. Test och demo blir allt viktigare för näringsliv, lärosäten och offentlig sektor i takt med en alltmer avancerad och snabbare utveckling av mate- rial, processer, produkter och tjänster pådriven av digitaliseringen. Test och demo bidrar till att tiden från forskning och utveckling till innovation och marknad kan minskas avsevärt, vilket är en nyckel- faktor i den globala konkurrensen. Test och demo är även en viktig arena för samverkan mellan olika samhällssektorer och möjliggör för såväl stora som små företag, lärosäten samt övrig offentlig sektor att testa forsknings- resultat tidigt i utvecklingsprocessen, men även att testa avancerade proto- typer under verkliga förhållanden. Det kan gälla komplexa problem där teknikutveckling, etik, lagar och regler behöver hanteras i en samtida process. Test och demo bidrar även till att attrahera forskare, entrepre- nörer, och kunskapsintensivt näringsliv till som gärna lägger pro- duktion i anslutning till framstående forsknings- och utvecklingsmiljöer. Insatser inom test och demo bör genomföras inom de fem utpekade sam- hällsutmaningar i denna proposition som även omfattar regeringens fyra samverkansprogram. tillförs därför medel för vidareutveckling och investeringar i test och demo samt för att stimulera nyetableringar av test och demo både i privat och i offentlig regi, såväl som stärkt internationellt samarbete. Ökningen ska även användas för att stimulera en bredare användning av och tillgång till testbäddsmiljöer i hela landet samt i EU och internationellt, inte minst för små och medelstora företag samt för företag på landsbyg- derna. Vidare ska ökningen användas för att stimulera och driva utveck- lingen av testbäddar i offentliga miljöer. Detta är en fortsättning på den satsning som gjordes i den forskningspolitiska propositionen 2016. Inom ramen för anslagsökning för forskning och utveckling avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för satsning på test- och demonstrationsmiljöer. 15.1.5Sänkta trösklar för nyttiggörande och kommersialisering Samhällets utveckling och omvandling medför att nyttiggörandet och kommersialiseringen av forskningsbaserad kunskap behöver öka ytterli- För att möjliggöra detta behövs en utveckling av stödet som riktar sig till företag, organisationer, forskare och uppfinnare som tydligare tar sikte på att föra nya innovationer ut till marknaden. Parallellt med detta behöver bättre förutsättningar skapas för att fler innovativa företag ska etablera sig i och välja att ta fram och vidareutveckla sina inno- vationer i landet (se även avsnitt 15.1.4). Inom ramen för anslagsökning för forskning och utveckling avsätts 2021, 2022, 2023 och 2024 för satsning på sänkta trösklar för nyttiggörande och kommersialisering. Innovationscheckar gör expertkompetens mer tillgänglig Genom innovationscheckar möjliggörs för små och medelstora företag, organisationer, offentliga aktörer, forskare och uppfinnare att nyttja extern kompetens och exempelvis test- och demonstrationsmiljöer när de egna resurserna eller kunskaperna inte räcker till. Genom att utveckla använd- ningsområdet för dessa checkar kan fler aktörer i hela landet, och från olika delar av innovationskedjan, få hjälp med att inhämta kunskap, utvär- dera och utveckla sina idéer samt strategiskt planera för att nå ett ökat nyttiggörande och kommersialisering. Checkarna bör bl.a. kunna bidra till att öka kunskapen om en strategisk hantering av immateriella tillgångar. En arena för innovationsupphandling inrättas med syftet att offentliga aktörer i ska genomföra fler innovationsupphandlingar som stimu- lerar innovationer och skapar mervärde för samhället. En innovationsupp- handling är en upphandlingsprocess som efterfrågar eller tillåter nya lösningar för att upphandla bättre tjänster, samhällsservice och skapa högre nytta. Innovationsupphandling har en viktig funktion i den gröna omställningen för att stärka utvecklingen av en resurseffektiv, cirkulär ekonomi och upphandla klimatneutrala varor och tjänster. Innovations- upphandlingsarenan riktar sig till upphandlande myndigheter, företag, beställarnätverk, och andra involverade i innovationsupphandlingar, exempelvis finansiärer och forskare. Arenan ska understödja efterfrågan, utveckling och nyttjande av nya lösningar med innovationsupphandling som verktyg, samt utgöra ett forum för erfarenhetsutbyte och kompetens- överföring. Arenan ska även ge riktat och praktiskt stöd och skapa förut- sättningar för synergieffekter mellan olika projekt, initiativ och offentlig och privat sektor. Likaså höja kunskapen hos berörda aktörer om vikten av strategisk hantering av immateriella tillgångar inom ramen för en innova- tionsupphandling, i syfte att öka förutsättningarna för nyttiggörande och framtida kommersialisering. Möjlighet för forskare att utreda frågeställningar kring immateriella tillgångar för forskningsresultat För att ytterligare stärka forskares möjligheter att tillvarata och nyttiggöra forskningsresultat föreslogs i betänkandet Ökat värdeskapande ur imma- teriella tillgångar (SOU 2015:16) att en andel av tilldelad finansiering från forskningsfinansiärer bör få användas för att utreda frågeställningar kring immateriella tillgångar, kommersialisering och nyttiggörande. utredningen redovisades har världsekonomins omställning från fysiska till Prop. 2020/21:60 immateriella tillgångar accelererat, liksom utvecklingen av ett öppet vetenskapssystem. I och med det har vikten av att dessa tillgångar hanteras strategiskt fortsatt att öka.