prop · H703180 · 2020-06-24 00:00:00 — Studien visar också att en ökad psykisk ohälsa bland nyanlända barn, ungdomar och vuxna har negativ inverkan på deltagande i projektens aktiviteter och verksamheter. Flera projekt beskriver den psykiska ohälsa som målgruppernas osäkra livstillvaro ger upphov till som ett hinder för att kunna eller orka delta i planerade aktiviteter, vilket också utgör ett hinder för att uppnå delaktighet och etablering i samhället i stort. Ett stort antal projekt beskriver att sociala aktiviteter har betytt mycket för deltagarna på så sätt att de kan glömma sin oro . aktiviteter ger även deltagarna en möjlighet att få vara de barn och ung- domar som de faktiskt är genom att göra sådant som barn och ungdomar Studien visar därutöver att projekten har behov av flexibilitet i budget Flera projekt har vittnat om betydelsen av att kunna vara flexibel för att tillmötesgå de nya behov och önskemål som uppstår dels i relation till nya lagändringar, dels i förhållande till vad deltagarna i projekten förmår och önskar göra. Av studien framgår också att nyanlända barns och ungdomars del- aktighet och etablering bör eftersträvas och uppnås, både tillsammans med och utan barn och ungdomar som är etablerade i samhället. det finns ett värde i att göra saker tillsammans med etablerade barn och ungdomar finns det också ett behov av att skapa trygga rum för enbart nyanlända barn och unga. Det har blivit svårare för projekten att nå ensamkommande barn och unga eftersom hem för vård eller boende (HVB) lagts ner. därmed blivit en viktig kontaktväg för flera av projekten. det varit svårare att nå ensamkommande tjejer. I vissa projekt har det också varit önskvärt att nå ytterligare målgrupper såsom hbtq-personer, ung- domar med olika etnisk bakgrund eller ungdomar som saknar uppehålls- För att bredda sina målgrupper har projekten på olika sätt försökt hitta samarbeten med organisationer som når dessa ungdomar, eller med andra aktörer såsom gode män för att på indirekt väg nå tjejer. som ingår i rapporten som specifikt riktar sig till personer med funktions- nedsättning tycks inte ha några betydande svårigheter att nå målgruppen, även om det finns ett visst mörkertal bland nyanlända döva barn och ungdomar på grund av att funktionsnedsättning kan innebära ett stigma för Att språkkunskaper är betydelsefulla för möjligheterna till delaktighet framgår också av studien. Flera projekt har lyft språkkunskaper som betydande både när det gäller olika målgruppers möjlighet att göra sin röst hörd i exempelvis referens- och styrgrupper och i de aktiviteter som För att överbrygga språkliga hinder arbetar ett flertal av projekten med kreativa och skapande metoder för att ge flera alternativ till uttryck för erfarenheter och kunskap. Möjligheten att ta till sig nya kunskaper och stöd på sitt förstaspråk har också lyfts fram som en viktig Studien visar att det är både enkelt och svårt att samverka med offentlig Flera av projekten beskriver samverkan med offentlig sektor som Stuprör mellan myndigheter och kommunala förvaltningar är en återkommande problematik, liksom att samverkan ofta är beroende av person och inte funktion. För ett flertal projekt har då kommunernas integrationssamordnare varit en nyckel till samarbete med kommunala förvaltningar och verksamheter. Trots den tröghet och fyrkantighet som enligt projekten kännetecknar delar av offentlig sektor har en övervägande majoritet av de 20 projekt som studerats närmare positiva erfarenheter av samverkan med offentlig sektor. Att det finns ett behov av fler och olika slags mötesplatser framgår av Flera av projekten beskriver också betydelsen av olika slags Det kan röra sig om öppna verksamheter dit målgruppen kan gå för att få hjälp med läxorna eller juridisk rådgivning, eller simhallen dit målgruppen kan gå för att motionera eller umgås med kompisar. Slutligen visar studien att samverkande projekt och samtal mellan pro- jekt som verkar kompletterande är viktigt. De samarbeten och erfarenhets- utbyten som skett mellan de projektet som ingått i satsningen har haft stor Dels för att komplettera varandras kunskap och verksamheter Skr. 2019/20:180 för barn och unga, dels för att dela med sig av och lyssna på varandras 6.2.10Mötesplatser – ett sätt att kunna påverka Arvsfondens uppföljning och utvärderingar visar att det civila samhällets organisationer spelar en viktig roll som röstbärare särskilt för människor i utsatta situationer eller missgynnade grupper. De projektansökningar som kommer till arvsfonden ger en bild av hur det är att vara barn, ung eller att leva med en funktionsnedsättning i . Alla projekt överlever inte efter projekttidens slut. Men majoriteten av projekten har lyckats skapa en plats där målgrupperna kan göra sina röster hörda. Mötesplatser är platser där målgrupperna blir delaktiga i en verksamhet, där de kan lära nytt, sätta ord på sina erfarenheter och utbyta erfarenheter med andra. Projekten möter många utmaningar på vägen. Arvsfondens utvärderingar visar att villkoren för civilsamhällets arbete är tuffa. Många arbetar frivilligt och ofta innebär arbetet att möta svåra livsöden utan stöd och hjälp. Människor är ideella på ett annat sätt, något som ställer nya krav på hur det ideella arbetet ska organiseras. Majoriteten av arvsfondens projekt samarbetar i någon form med offentlig sektor. Offentliga aktörer är ofta viktiga för att projekten över huvud taget ska kunna genomföras och leva vidare. Men det är en samverkan som inte alltid är helt okomplicerad. Att samverka med offentlig sektor är både enkelt och svårt. Flera projekt beskriver samverkan med offentlig sektor som krånglig. Stuprör mellan myndigheter och kommunala förvaltningar är en återkommande problematik, liksom att samverkan ofta är beroende av person och inte funktion. När offentliga aktörers budgetar omprioriteras har det i vissa fall stor påverkan på arvsfondsprojektens möjlighet till överlevnad. Vid uppföljningen av projektens överlevnad framkom att ett tiotal projekt, som enligt slutredovisningen skulle fortsätta i någon form genom fortsatt samarbete med offentliga aktörer, inte längre fanns kvar på grund av omprioriteringar i de offentliga aktörernas budget. Trots de många utmaningar som finns lyckas de flesta arvsfondsprojekt nå sina mål och drygt hälften överlever i någon form. Men även i de projekt som inte överlever har man i vissa fall lyckats tillvarata och sprida erfarenheter och kunskaper både nationellt och internationellt. De aktiviteter som genomförs ger avtryck både på det individuella planet, i organisationerna och i samhället i stort. I projekten produceras filmer och kulturevenemang samt metodmaterial och utbildningar av olika slag. Material som i vissa fall finns på webben för att laddas ner utan kostnad, kan köpas in via utbildningar som föreningen säljer eller ingår i kurser på högskoleutbildningar. I projekten möter målgruppen beslutsfattare och intresseorganisationer som driver målgruppens frågor vidare. I många projekt får sekundära målgrupper, såsom personal och anhöriga, nya insikter och redskap. Med rätt förutsättningar skapar projekten möjligheter för människor att bli delaktiga i samhället, få en roll och få sina röster hörda. 2019/20:180 6.2.11 Målgruppen för utvärderingarna är främst myndigheter och organisationer som är verksamma inom det aktuella området. har Arvsfondsdelegationen arrangerat tre seminarier där cirka 250 personer från framför allt myndigheter och organisationer deltagit. Även representanter för och har medverkat. Vid lanseringen av en utvärdering har information skickats ut till cirka 1 500 personer. Information om pågående utvärderingar och forskarnas utvärderingsrapporter finns för nedladdning på Allmänna arvsfondens webbplats, , och resultaten av utvärderingarna sprids genom elektroniska nyhetsbrev samt på Twitter och Facebook. Därutöver har forskarna själva använt och spridit resultaten inom sina verksamhetsområden. Via de nätverk som Arvsfondsdelegationen ingår i har även andra myndigheter tagit del av erfarenheterna från arvsfondsprojekt och utvärderingar. Exempel på sådana nätverk är Nätverket för bidragsgivande myndigheter, där ett trettiotal myndigheter ingår, och Myndigheten för ungdom- och civilsamhällesfrågors myndighetsnätverk för det civila samhället. Erfarenhetsspridning från enskilda projekt har främst skett genom sociala medier, förutom den erfarenhetsspridning som ingår i en betydande andel av de pågående arvsfondsprojekten. 7Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling Regeringens bedömning: Arvsfondsdelegationen har sammantaget fördelat medel på ett väl genomfört sätt och i enlighet med Allmänna arvsfondens ändamål och de prioriterade områdena. Det är angeläget att arbetet med att säkerställa att arvsfondsmedlen används på rätt sätt upprätthålls och att effektiviseringen av verksamheten fortlöper. Det arbete som genomförs för att öka kännedomen och kunskapen om Allmänna arvsfonden och förtroendet för dess verksamhet är centralt för arvsfondens legitimitet. Den samlade bedömningen är att Arvsfondsdelegationen i allt väsentligt fullgör sitt uppdrag. Det finns dock fortsatt behov av att arbeta för att öka antalet kvalitativa ansökningar i hela landet och att de positiva resultat som projekten genererar sprids nationellt för att öka kunskapen i hela landet. Det finns även behov av att Kammarkollegiet fortsätter att utveckla den ekonomiska redovisningen. Skälen för regeringens bedömning Regeringen anser att det är angeläget att den administrativa verksamheten är kostnadseffektiv, att kostnaderna är välmotiverade och hålls på en rimlig nivå samt att åtgärder för att effektivisera handläggningen fortsätter. Kammarkollegiet är Arvsfondsdelegationens värdmyndighet och de stödjande resurserna är samlade under en arvsfondsavdelning. För att volymen beviljade projektmedel ska motsvara inflödet av medel till Allmänna arvsfonden har resurser tillförts den handläggande och administrativa verksamheten vid Kammarkollegiet. hållande till beslutade projektmedel har legat relativt under de Driftskostnaderna per beslut om projektansökning minskade , efter att ha ökat under . beror på att driftskostnaderna var relativt kontanta, medan antalet beslut ökade jämfört med . Det tyder på att effektiviteten i verksamheten har Det är viktigt att effektiviseringen av verksamheten fortlöper. Arvsfondsdelegationen fördelade till projekt under Det är det högsta årsbeloppet i arvsfondens historia. sig på 462 bifallsbeslut, vilket är det största antalet . Antalet inkomna nya ansökningar ökade jämfört med Antalet ansökningar om projektstöd ökade relativt kraftigt, medan antalet ansökningar om lokalstöd minskade något. lokalstödsansökningar var emellertid den högsta . ningar om projektstöd hade en relativt hög bifallsfrekvens. Det tyder på att ansökningarna om både projektstöd och lokalstöd höll en god kvalitet. Regeringen anser att det är väsentligt att medel kommer alla målgrupper Antalet projekt och beslutade projektmedel med fokus på mål- grupperna barn respektive ungdomar ökade jämfört med . gruppen inkluderas även barn och ungdomar med funktionsnedsättning. För målgruppen personer med funktionsnedsättning, där vuxna personer ingår, var såväl antalet projekt som beslutade projektmedel något lägre än Det startade nya projekt i samtliga län utom i . är första gången som ett län inte har blivit beviljat något arvs- var också det enda län som inte beviljades något Medlen är ojämnt fördelade mellan länen och regeringen anser att Arvsfondsdelegationen bör arbeta för att de lokala projekten sprids bättre över landet. Idrottsföreningar är likt föregående år den kategori organisationer som har flest beviljade projekt. En stor andel av de projekt som bedrivs av idrottsföreningar är lokalstöd, det vill säga finansiering av byggnation av lokaler och anläggningar. Funktionshindersorganisationer är den kategori av organisationer som har näst flest projekt finansierade av Allmänna arvsfonden och den tredje största kategorin är kulturföreningar. Av de medel som Arvsfondsdelegationen beslutade om gick till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena. svarande andel var . Att främja psykisk och fysisk hälsa var liksom tidigare det område som beviljades flest projekt. 2019/20:180 2019 lanserades en ny satsning med fokus på psykisk hälsa hos barn och unga som kallas Psykbryt. Satsningen beräknas pågå –2022 och ska sprida kunskap om metoder, modeller och lärdomar från tidigare och pågående arvsfondsprojekt. Antalet projekt som fokuserar på ökad delaktighet och tillgänglighet för äldre personer med funktionsnedsättning ökade kraftigt . Det är ett resultat av den särskilda satsningen Ålder är inget hinder som Arvsfondsdelegationen bedriver –2021. Satsningen vänder sig till äldre med funktionsnedsättning och deras anhöriga. beviljades 20 nya projekt inom ramen för satsningen, jämfört med 6 projekt året innan. Regeringens förhoppning är att den särskilda satsningen mot målgruppen äldre personer med funktionsnedsättning ska ge effekt framöver och därmed skapa samverkan mellan aktörer inom civilsamhället som ökar delaktigheten och tillgängligheten i samhället för målgruppen. Att stärka rättigheterna för personer med funktionsnedsättning var också ett prioriterat område där antalet beviljade projekt ökade markant . Regeringen anser att medlen sammantaget har fördelats på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom ramen för de av regeringen prioriterade områdena. Kontroll av fondmedlens användning Att fondmedlen används till det avsedda ändamålet är enligt regeringen centralt för att bibehålla och stärka legitimiteten med fonden. Kontroller görs av den organisation som söker finansiering och det projekt som ska genomföras både inför och efter beslut om stöd. Arbetet genomförs av såväl handläggare vid Arvsfondsdelegationens kanslifunktion och controllers som av godkända och auktoriserade revisorer. Controllerfunktionen förstärktes och utöver att kontrollera hur medlen används utgör den ett stöd till organisationer som fått medel ur fonden och till kanslifunktionens handläggare i frågor som rör projektens ekonomiska budgetering och redovisning. har bland annat riktlinjer för bedömning av olika typer av projektkostnader vidareutvecklats och ett internt projekt för att identifiera och förebygga risker i projekt har genomförts. Controllerfunktionen utförde 24 kontrollbesök och 9 skrivbordskontroller , vilket motsvarar av fattade bifallsbeslut. Därutöver genomförde handläggarna vid kanslifunktionen platsbesök hos 135 projekt runt om i landet, till viss del i kontrollsyfte. Det motsvarar drygt vart tredje pågående projekt. Utöver dessa kontroller ska samtliga projekt rapportera hur projektmedlen använts och hur projekten utvecklats. genomfördes med deltagare från drygt 200 projekt. Vid introduktionsdagen informeras om bland annat Allmänna arvsfondens generella villkor och vilka åtgärder som vidtas i fall stödmottagarna bryter mot dessa. Enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen överlämna ärenden till Kammarkollegiet om det finns skäl att överväga ett åläggande för mottagaren att betala tillbaka stödet ur fonden. gjordes ett sådant överlämnande till Kammarkollegiet för eventuellt återkrav av utbetalt projektmedel. Regeringen bedömer att det arbete som genomförs för att säkerställa att arvsfondens medel används på rätt sätt är tillfredsställande. Det är angeläget att arbetet med att säkerställa att arvsfondsmedlen används på rätt sätt upprätthålls. granskning av förvaltningen av Allmänna arvsfonden Regeringen anser att det är viktigt att förvaltningen av Allmänna arvsfondens egendom är transparent och att det finns en väl fungerande kvalitetssäkring för hur förvaltade medel redovisas. Det är därför av stor vikt att redovisningen sker på ett transparent och rättssäkert sätt. Allmänna arvsfondens egendom förvaltas av Kammarkollegiet, som en särskild fond. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Kammarkollegiet till regeringen lämna en redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden som avser det senast avslutade räkenskapsåret. ska därefter granska redovisningen. har i revisionsberättelsen avseende Kammarkollegiets redovisning för förvaltningen av Allmänna arvsfonden lämnat uttalande med reservation, vilket är den lindrigaste formen av modifierad revisionsberättelse. Reservationen har sin bakgrund i att Allmänna arvsfonden ska betraktas som en avkastningsstiftelse och ska därmed vid upprättandet av balansräkning, resultaträkning och noter tillämpa BFNAR 2012:1 Årsredovisning och koncernredovisning (K3). Kammarkollegiet har bedrivit ett omfattande arbete för att möta den kritik som lämnade avseende redovisningen för förvaltningen av Allmänna arvsfonden . I granskningen identifierades tio fel och Kammarkollegiet har utrett och åtgärdat samtliga områden, förutom avseende redovisningen av intäkter av influtna arvsmedel. Influtna arvsmedel är enligt att likställa med intäkter av gåvor, vilka enligt ska redovisas som intäkt till verkligt värde när de erhålls. Arvsmedel borde därför redovisas vid bouppteckningstillfället. Att redovisa intäkten först vid inbetalning till fondens bankkonto innebär en eftersläpning i intäktsredovisningen. Det finns behov av att Kammarkollegiet fortsätter att utveckla den ekonomiska redovisningen. Kammarkollegiet har i dialog med fortsatt arbetet med att säkerställa att gällande redovisningsregelverk följs även när det gäller intäktsredovisningen. Regeringen kommer att följa upp resultatet av dessa åtgärder. har en ny kommunikationsstrategi för Allmänna arvsfonden tagits fram. De primära målen för kommunikationen är att öka inflödet av ansökningar med potential att få stöd, skapa förtroende genom att visa på resultat och samhällsnytta samt erfarenhetsspridning. startades ett webbprojekt för att arbeta om Allmänna arvsfondens webbplats, . Syftet med den nya webbplatsen är att öka stödet till kunder och intressenter. Arvsfondens närvaro på sociala medier och antalet prenumeranter på arvsfondens nyhetsbrev ökade . Besöken runt om i landet, den så kallade Sverigeresan, fortsatte . , och besöktes där drygt 1 220 personer som representerade 38 kommuner fick information om Allmänna arvsfonden. Genom deltagande på andra externa träffar runt om i landet informerades ytterligare drygt 800 personer om arvsfonden. Regeringen ser positivt på att arbetet för en ökad kännedom och kunskap om arvsfonden och förtroende för dess verksamhet fortlöper och utvecklas. De kommunikativa insatserna är en viktig faktor för att öka antalet kvalitativa och relevanta projektansökningar. Det arbete som genomförs för att öka kännedomen och kunskapen om Allmänna arvsfonden och förtroendet för dess verksamhet är centralt för arvsfondens legitimitet. Regeringen anser att det är av stor vikt att följa upp och utvärdera projekt som har beviljats medel för att säkerställa att syftet med fonden uppnås. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. Arvsfondsdelegationen antog en ny strategi för uppföljning och utvärdering. Strategin genomförs i tre steg – uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning – och syftar till att ta tillvara kunskaper och erfarenheter från inkomna ansökningar och beviljade projekt. Såväl Arvsfondsdelegationens egna uppföljningar som uppföljningar genomförda av externa forskare visar att ungefär hälften av projekten lever kvar i någon form efter att finansieringen från Allmänna arvsfonden har upphört. Det innebär att nya metoder, verksamheter med mera sprids vidare och finansieras av offentliga eller andra medel. Allmänna arvsfonden finansierar utvärderingar som forskare genomför. Information om pågående utvärderingar och forskarnas utvärderingsrapporter finns tillgängliga på arvsfondens webbplats. genomförde Arvsfondsdelegationen tre utvärderingsseminarier med totalt cirka 250 deltagare från framför allt myndigheter och organisationer. Regeringen ser positivt på de mervärden som arvsfondsprojekten skapar och de avtryck som sätts. Allmänna arvsfonden ska fortsatt vara en resurs för det civila samhället. Projekten möter dock många utmaningar på vägen. Exempelvis är många engagerade ideellt på ett annat sätt än tidigare, var personer ofta ideellt engagerade i samma organisation , medan flertalet numera snarare gör kortare inhopp i flera insatser drivna av olika organisationer. Det ställer andra krav på hur det ideella arbetet ska organiseras. Offentliga aktörer gör det ofta möjligt för projekt att genomföras och leva vidare men samverkan är inte alltid okomplicerad, bland annat beroende på omprioriteringar i offentliga aktörers budgetar. Regeringen anser att det finns fortsatt behov av att de positiva resultat som projekten genererar sprids nationellt för att öka kunskapen i hela landet. Projekt ur ett jämställdhetsperspektiv Det är viktigt att synliggöra Allmänna arvsfondens verksamhet och dess projekt ur ett jämställdhetsperspektiv, inte minst mot bakgrund av de jämställdhetspolitiska målen. Det övergripande målet för jämställdhets- politiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället . 2019/20:180 och sina egna liv. Genusperspektivet är en viktig del i Arvsfonds- delegationens nya strategi för uppföljning och utvärdering. Arvsfondsdelegationen följer upp hur stor andel av projektledarna som är kvinnor respektive män. De följer också upp de projekt som enbart riktar sig till kvinnor respektive män för att få kunskap om vilka frågeställningar som det civila samhällets organisationer uppmärksammar alternativt inte uppmärksammar ur ett genusperspektiv. Det finns ingen större skillnad vad gäller vilken typ av organisation och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare för. I de projekt som slutredovisades var av projektledarna kvinnor. I åtta av projekten var ledarskapet delat, en man och en kvinna. När det gäller lokalstödsprojekten gäller det omvända där majoriteten av projektledarna var män. Liksom i förra årets skrivelse om fördelningen av medel från Allmänna arvsfonden (skr. 2018/19:146) bedömer regeringen att det vore önskvärt om Arvsfondsdelegationen även redovisade hur könsfördelningen ser ut bland dem som nås av projektens aktiviteter samt vilken inverkan projekten har på jämställdhet mellan kvinnor och män, flickor och pojkar. Allmänna arvsfondens utveckling framöver Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över och analysera vissa frågor som rör Allmänna arvsfondens verksamhet (dir. 2017:68). Syftet med översynen var att säkerställa att fondens medel används för den verksamhet som de är avsedda för samt att medlen hanteras och redovisas transparent, rättssäkert och opartiskt. Förslag skulle också lämnas till hur villkor kan utformas som säkerställer att enbart organisationer som i sin verksamhet respekterar värderingar som präglar ett demokratiskt samhälle kan få stöd, analysera kriterierna för stöd, överväga frågor om arvsavstående och se över vissa administrativa frågor. Utredningen tog namnet arvsfondsutredning. Utredningen lämnade betänkandet En arvsfond i takt med tiden – En översyn av regelverket kring Allmänna arvsfonden (SOU 2018:70). Utredningen föreslår att den nuvarande lagen om Allmänna arvsfonden ersätts av en ny lag med en annan struktur. Utredningen har också föreslagit att ett demokrativillkor införs i lagen. Betänkandet har varit ute på remiss och bereds i . Vidare har utarbetat en promemoria med förslag om att utöka målgruppen för Allmänna arvsfonden till att omfatta även äldre personer. Förslag lämnas även om hur arvsfondens tillgångar ska hanteras, hur medel för den nya målgruppen äldre ska avsättas och vilken kompetens Arvsfondsdelegationen bör ha. Promemorian Utökad målgrupp för Allmänna arvsfonden (Ds 2020:9) skickades ut på remiss .