prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — IB Beredskapsvaror i lager Förändring IB på grund av omklassificering UB Beredskapsvaror i lager Förändring IB på grund av omklassificering Årets avskrivningar/nedskrivningar Årets försäljningar/utrangeringar UB Ackumulerade avskrivningar (avser Beredskapstillgångar består av tillgångar både för civil och militär beredskap. Posten omfattar främst Försvarsmaktens tillgångar för militär beredskap. Tillgångar för civil beredskap är t.ex. läkemedel, fordon samt medicinsk utrustning. Försvarsmakten delar in sina beredskapstillgångar i beredskapsinventarier och beredskapsvaror. Statens totala beredskapsinventarier uppgår till och består av t.ex. flygplan, fartyg och stridsvagnar. En invärdering av beredskaps- inventarier på är en övergångseffekt utifrån att ny finansiell styrmodell införts . Beredskapsvaror som t.ex. ammunition, reserv- och beklädnadsmateriel uppgår till . I posten ingår även tillgångar under uppbyggnad i . Sammanlagt är av det utgående värdet militära beredskapstillgångar inklusive tillgångar under uppbyggnad. Nyanskaffning av militära beredskapsinventarier uppgår till och av- och nedskrivningar uppgår till . Årets nyanskaff- ning har ökat med och beror främst på utveckling och anskaffning JAS 39E och anskaffning ubåt, helikopter, sjöstrids- och fordonssystem. Beredskapsvarulagrets värde ökade med . Beredskaps- varulagrets ökning beror bl.a. på inleveranser av ammunition, reservdelsmateriel och livsmedel. Ökningen beror även på förändrad prissättning av förnödenheter som är ett resultat av genomfört kvalitetssäkringsarbete. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har beredskapstillgångar som till stor del består av varningsmateriel och ledningsplatser. Av det utgående värdet är MSB:s del . Not 25 Förskott avseende materiella anläggningstillgångar Under denna post redovisas förskott som myndigheten lämnat vid anskaffning av materiella anläggningstillgångar. Posten hos består av förskott till både utländska och svenska leverantörer. Förskotten till svenska leverantörer uppgår till och förändringen avser framförallt avräkning av förskott JAS Gripen och ubåt A26. Förskotten till utländska leverantörer uppgår till och förändringen avser främst förskott för inköp av försvarsmateriel från försvarsmyndigheter i . förskott avser byggande av väg- och järnvägsanläggningar. Större förskott hos myndigheten är järnvägsprojekten , Getingmidjan i , , Västlänken och i samt vägprojektet . Not 26 Andelar i hel- och delägda företag Summa andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Summa andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Andelar i hel- och delägda företag är uppdelad på de företag där staten har ett bestämmande inflytande (när statens ägarandel överstiger ) och på väsentligt statligt inflytande (när statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst ). Förutom de förändringar vilka specificeras nedan är postens totala förändring en följd av förändringar i företagens justerade egna kapital, utbetalda utdelningar samt förvärv och avyttringar. Andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Andelsvärdet ovan är baserat på det justerade egna kapitalet hos företagen enligt bokslut per , utom i några fall då senaste delårsbokslutet använts. Andelar i företag med bestämmande statligt inflytande ökade med . andelsvärde ökade med , vilket främst förklaras av årets vinst på och poster redovisade direkt mot eget kapital på -5,. Främst består posterna av negativa effekter av kassaflödessäkringar på , positivt netto av omräkningsdifferenser och valutasäkringar på och negativa omvärderingar relaterade till pensionsskulden på . Utdelningen till staten uppgick till Andelsvärdet för ökade med , vilket beror på årets resultat på och en minskning genom utdelning av andelsvärde ökade med , vilket främst avser nettot av årets vinst på och årets utdelning på . Andelsvärdet för ökade med . Förändringen förklaras av årets resultat på samt utdelning till staten på . AB ökade med , vilket i huvudsak förklaras av årets resultat på och betald utdelning till staten på . ökade i värde med , främst som en följd av årets resultat på minskat med utdelning till staten av samt en direkt ökning av eget kapital med som framför allt avser kassaflödessäkringar. Specialfastigheter i redovisade en ökning med , som består av årets resultat på minskat med i betald utdelning ökade med genom ett kapitaltillskott på . Innehavet i ökade med , vilket främst förklaras av utdelning i form av återgivna betalningsutfästelser med och årets vinst på . Andelen i minskade med . Detta förklaras främst av andelen av årets förlust, som uppgick till och negativ påverkan med avseende omräknad pensionsskuld. är redovisat till värdet av aktiekapital och reservfond (värdet uppgår till som i tabellen avrundats till noll ). Resultatet uppgick till och utdelades till staten. Utdelningen är redovisad som skatteintäkt. Företagets egna kapital uppgick till Andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Nordiska Investeringsbanken (NIB) - Spot As m.fl. Andelar i företag med väsentligt statligt inflytande minskade med jämfört med . Andelen i minskade i värde med . Andelen av årets resultat uppgick till och till staten betald utdelning uppgick till . Staten har ökat ägarandelen i samband med företagets återköp av aktier vilket ökade andelsvärdet med . Marknadsvärdet på statens aktier i uppgick till Nordiska Investeringsbanken ökade med . Periodens resultatandel uppgick till och ändrad valutakurs medförde en ökning av andelsvärdet med . En utdelning till staten på reducerade andelsvärdet. Uppgifterna avser värdet enligt delårsbokslut per den AB Bostadsgaranti har likviderats . Not 27 Andra långfristiga värdepappersinnehav Företagsobligationer, aktier, värdepappersfonder Investerings- och utvecklingsbanker, Internationella återuppbyggnads- och , Asiatiska banken infrastrukturinvest, AIIB* Internationella finansbolaget, IFC Interamerikanska investeringsbolaget, IIC Multilaterala investeringsgarantiorganet, MIGA Summa investerings- och utvecklingsbanker Andelar i aktie- och räntekonsortiet m.m. , aktier, andelar och obligationer Det största innehavet av långfristiga värdepapper avser Kärnavfallsfondens innehav av bostadsobligationer (säkerställda obligationer). fortsatte Kärnavfallsfonden den övergång till ny placeringsmodell som påbörjades . har finansiella instrument i den s.k. basportföljen sålts för att möjliggöra placeringar i en s.k. långsiktig portfölj bestående av företagsobligationer, aktier och värdepappersfonder. Basportföljen består främst av statsobligationer som elimineras i Årsredovisning för staten samt bostadsobligationer. uppgick statsobligationerna som eliminerades till , vilket är en minskning med jämfört med . Kärnavfallsfondens finansiella instrument värderas till verkligt värde eftersom syftet med innehavet är att ge avkastning och värdeökning. Det utökade placeringsmandatet har sammanfallit med en stark börsutveckling och en därmed hög avkastning i den långsiktiga portföljen. Den orealiserade värdeökningen hänförlig till dessa innehav uppgick till per balansdagen. andelar i internationella investeringsbanker och utvecklingsbanker redovisas av Kammarkollegiet och (Sida), så att den myndighet som gör utbetalningar av kapitaltillskott och eventuella bidrag till respektive bank också tar upp andelsvärdet. har Sida redovisat kapitaltillskott till utvecklingsbanker med . Kammarkollegiet har redovisat ett kapitaltillskott till Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AllB) om . innehav består till största delen av nollkupongobligationer som övertogs i samband med avvecklingen av affärsverket . Syftet med obligationerna är att återbetala resterande lån som ursprungligen avsåg finansiering av anläggningstillgångar uthyrda till och . Kammarkollegiet redovisar innehavet i och som Andra långfristiga värdepappersinnehav eftersom statens andel i dessa bolag understiger . Marknadsvärdet för statens ägarandel i SAS uppgick till vid utgången av 2019. Kammarkollegiets övriga värdepapper är främst de andelar i aktiekonsortium och räntekonsortium som innehas av fonder som Kammarkollegiet redovisar. Not 28 Långfristiga fordringar Återförsäkrares andel av försäkringstekniska avsättningar och skadefordringar Långfristiga fordringar ökade med och den största ökningen är hänförlig till , . () fordringar minskade med , varav EKN:s fordran för återförsäkrares andel av försäkringstekniska avsättningar och skadefordringar minskade med . Återförsäkringskostnaden har minskat till följd av naturlig omsättning av återförsäkringsportföljen. av EKN:s långfristiga fordringar avser efterskottspremier. Fordringarna för efterskottspremier avser till helt övervägande del JAS . Ännu ej fakturerade garantiavgifter uppgår till . EKN värderar sina skadefordringar till vilket motsvarar EKN:s förväntade återvinningsmöjligheter av fordringarna som nominellt uppgår till . EKN kan minska risker genom att teckna återförsäkringar. Återförsäkrares andel av försäkringstekniska avsättningar och skadefordringar uppgår till och består av fordringar för återförsäkrares andel av ej intjänade garantiavgifter och kvardröjande risker samt återförsäkrares andel av avsättning för skador med avdrag för återförsäkrares andel av skadefordringar. Sidas fordringar gäller garantiverksamheten och uppgår till , varav största delen är skadefordringar. I posten ingår även fordringar mot Miga som är en organisation inom , och fordran utifrån fastställda premieplaner i de fall det är tillämpligt för Sidas garantier. regressfodringar ökade med och uppgick till som en följd av en värdereglering av fordran på i konkurs. fordringar har ökat med till , vilket beror på att fordran som utgörs av depositionen som har hos som säkerhet för elderivathandel, är högre än föregående år. universitets fordringar uppgår till och avser placering av donationsmedel i . fordringar, vilka huvudsakligen avser tidigare års och årets återvinningsbara underskott för en route-verksamheten, har ökat med till främst till följd av riskdelningen mellan LFV och flygbolagen enligt vad som är fastställt i prestationsplanen. svenska kraftnäts fordringar uppgår till och består bl.a. av lånefordringar på dotter- och intresseföretag samt depositionen som har hos som säkerhet för elterminhandel. Posten inkluderar också långfristiga förutbetalda kostnader som avser lämnade investeringsbidrag. fordringar uppgår till och avser kapitalförsäkringar för pensioner för vissa lotsar. Annuitetslån (beviljade efter ), brutto Netto, bokfört värde Annuitetslån Studielån (beviljade 1989–), brutto Netto, bokfört värde Studielån Studiemedel (beviljade ), brutto Netto, bokfört värde Studiemedel Netto, bokfört värde Hemutrustningslån Netto, bokfört värde Körkortslån Övriga lån (Skuldsaneringslån och äldre lån), brutto Netto, bokfört värde, Övriga lån Netto, bokfört värde, Statens utlåningsfordringar minskade med eller . CSN:s utlåningsfordringar uppgår till efter avdrag för reservering för förväntade förluster, vilket är mer än föregående år. Det är av statens utlåningsfordringar och består främst av annuitetslån, som är benämningen på CSN:s lån till studenter . CSN administrerar ett flertal lånetyper; annuitetslån, studielån, studiemedel, hemutrustningslån, skuldsaneringslån och äldre lån samt körkortslån som infördes . Hemutrustningslån är lån till utländska medborgare, främst flyktingar, som genom dessa lån ges möjlighet att köpa möbler och köksutrustning. I tabellen fördelas reserveringarna på respektive lånetyp. Ökningen av CSN:s utlåningsfordringar beror i allt väsentligt på att nyutlåningen var större än amorteringarna. Nyutlåningen uppgår till vilket är en ökning med jämfört med föregående år, som främst beror på att nyutlåningen för lånetypen annuitetslån ökat. Amorteringarna som uppgår till har ökat med jämfört . Ökningen beror bl. a. på att antalet återbetalningsskyldiga för lånetypen annuitetslån blivit fler. CSN:s reservering för låneförluster är lägre än föregående år och uppgår vid utgången av 2019 till , vilket utgör av CSN:s totala utlåning. redovisar i utlåningsfordringar, vilket är mindre än föregående år. Det är av statens utlåningsfordringar och består främst av fordran på för utlåning i dollar och euro, som minskade med . Det beror huvudsakligen på en amortering på , men också på valutakursförändringar vid omsättning av delar av lånet jämfört med den kurs till vilken lånet ursprungligen gavs ut och värderingen av hela det utestående beloppet till balansdagens kurs. Som en del av finansieringen av Öresundsförbindelsen har även lånat ut medel till det statliga bolaget (). Det lånet har ökat med jämfört med föregående år. I utlåning ingår också utlåning till premiepensionssystemet eftersom pensionssystemets tillgångar och skulder inte konsolideras i årsredovisningen för staten. jämfört med föregående år rör främst lånet för att tillgodose behovet av likviditet i handel med fondandelar. redovisar också utlåning till för renovering och ombyggnation till ett belopp om . Statens energimyndighets utlåningsfordringar avser villkorslån, tillväxtlån och utvecklingskapital/royaltylån till företag inom energiområdet för att främja affärsutveckling och kommersialisering. svenska kraftnäts utlåningsfordringar avser lån till nätföretag för att underlätta att anläggningar för produktion av förnybar el ansluts till elnätet. I posten Övriga myndigheter ingår bl.a. , Sida och några länsstyrelser. Not 30 Varulager och förråd Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Varulager och förråd är råmaterial, råvaror, halvfabrikat och färdiga produkter samt förnödenheter som förbruknings- och tillsatsmaterial. Ökningen av varulagervärdet beror främst på att materiallagret för underhåll och reparation av järnvägsanläggningar har ökat. post består främst av material för underhåll och reparation av järnvägsanläggningar. Försvarsmaktens varulager och förråd är till största delen drivmedelslager som används till Försvarsmaktens fordon. Varulagret består även av trycksaker. varulager innehåller huvudsakligen vapen och ammunition samt beklädnad. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps varulager består huvudsakligen av ett internationellt lager (bistånd) och ett lager som är ett stöd till EU:s strategiska lager för civila krishanteringsinsatser (Strategic Warehouse II). Vaulager och förråd hos består främst av reservdelar till målrobotsystem. varulager och förråd innehåller främst drivmedel och reservdelar till räddningshelikoptrar. Not 31 Pågående arbeten Pågående arbeten hos Lantmäteriet har ökat jämfört . Förändringen beror främst på att antalet faktureringstillfällen har minskat. Pågående arbeten hos består av uppdragsbeställningar som ännu inte levererats till kund. Större uppdrag hos myndigheten gäller upparbetade kostnader i exportaffärer samt försäljning av ubåtar till . i har ett stort antal fastigheter lokaliserade till omarronderingsområden i den s.k. Jordfonden, där byggnadsprojekt pågår eller är planerade. Fastigheterna ska användas för att främja utveckling av företag inom jordbruket, skogsbruket och trädgårdsnäringen samt främja bosättning och sysselsättning i glesbygd. Även posterna hos de andra länsstyrelserna gäller jordfondsfastigheter. Not 33 Förskott till leverantörer Det är endast några få myndigheter som redovisar förskott till leverantörer. Förskott 2019 avser huvudsakligen geologiska undersöknings anskaffning av propelleraxelsystem till med leveranstid på 6–8 månader. Myndigheternas kundfordringar avser främst försäljning av tjänster. Postens storlek varierar beroende på fordringarnas kortfristiga karaktär. Jämfört med föregående år har posten ökat med . står för en ökning på som avser ett fåtal stora fakturor som gäller infrastrukturprojekt. Kammarkollegiet har övertagit kundfordringar från Radiotjänst i , . Kundfordringar som redovisas av ökade med . Det beror på att fakturerade kontrollavgifter har överklagats. Förändringarna hos övriga myndigheter är av mer begränsad omfattning. Not 35 Övriga kortfristiga fordringar Fordringar på skattekonto, inkl. restförda samt värdereglering () Reglering av skatter till andra sektorer för äldre år Skatt till kommuner och landsting () fastighetsavgift och avgifter till trossamfund Summa reglering till andra sektorer Övriga kortfristiga fordringar uppgick till vilket var en minskning med jämfört med föregående år. Effekten av affärsdagsredovisning minskade med . Det är normalt att det är stora fluktuationer i effekten av affärsdagsredovisningen, eftersom avtal om försäljning av värdepapper genererar en fordran som sedan nollställs när betalningen görs. fordringar på skattekontot minskade med till . I princip alla debiteringar av skatter och avgifter som gör ingår i skattekontosystemet. Preliminära medel som betalar ut till kommuner och landsting under inkomståret slutavräknas andra året efter inkomståret. Då justeras de totala slutliga kommunalskattemedel mot de preliminära utbetalningar som har gjort till kommuner och landsting. Posten varierar mellan åren beroende på hur väl förskottsutbetalningarna till kommunerna stämmer med slutliga skatter till kommunsektorn. Slutavräkning av kommunalskatt avseende 2018 resulterade i en skuld på , till skillnad från slutavräkning avseende 2017 då en fordran på redovisades . Post- och uppbördsfordringar för spektrumauktioner 2018, som uppgick till , reglerades . redovisar huvudsakligen fordringar på EU för bidrag myndig- heten betalat ut inom jordbruksfonderna. Utbetalningar av jordbruksstöd ökade 2019 jämfört med föregående år, vilket ledde till att fordringarna ökade. Framförallt ökade fordringarna på jordbruksfonden för landsbygdsutveckling med . Not 36 Förutbetalda kostnader underkurser, upplåning i svenska kronor underkurser, upplåning i utländsk valuta Myndigheten för samhällsskydd och beredskap En förutbetald kostnad är en utgift som har betalats men som avser outnyttjade resurser eller tjänster. Normalt blir det en kostnad kommande år. Syftet med att periodisera förutbetalda kostnader är att resultaträkningen enbart ska visa årets kostnader för förbrukade resurser och utnyttjade tjänster. Förutbetalda kostnader i övrigt är exempelvis hyror eller licensavgifter eller år. Förutbetalda lokalhyror uppgår totalt till , dvs. omkring hälften av det totala beloppet. redovisar förutbetalda kostnader främst för hyror på men även andra förutbetalda kostnader om . Hos har de förutbetalda kostnaderna ökat avseende Ubåt A26. Posten förutbetalda kostnader vid utgörs huvudsakligen av förutbetalda lokalhyror. Beloppet har ökat beroende på nya hyresavtal och årlig indexuppräkning. förutbetalda kostnader utgörs till stor del av förutbetalda hyror med . Iposten förutbetalda kostnader för ingår bl.a. förutbetalda it-kostnader och licenser, förutbetalda hyror och förutbetalda investeringar i järnvägar och vägar. Hos uppstår underkurser när myndigheten emitterar obligationer och marknadsvärdet är lägre än det nominella värdet. Mellanskillnaden utgör underkurs och bokförs som en förutbetald kostnad som periodiseras över lånets löptid. är underkurserna lägre än föregående år både för upplåning i svensk och utländsk valuta. redovisar bl.a. förutbetalda hyreskostnader på . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap redovisar i förutbetalda leasingavgifter för Rakelverksamheten samt i förutbetalda hyror. Not 37 Upplupna bidragsintäkter Upplupna bidragsintäkter är överenskommen ersättning för genomförd verksamhet som ännu inte betalats till myndigheten. Upplupna bidragsintäkter vid universitet och andra lärosäten gäller främst pågående forskningsprojekt. upplupna bidragsintäkter är främst bidrag för investeringar som till största delen medfinansieras av kommuner. Not 38 Övriga upplupna intäkter Upplupna intäkter, regleringar kommuner o trossamfund Upplupna ränteintäkter, svenska kronor Upplupna ränteintäkter, utländsk valuta Rådet för europeiska socialfonden i Den upplupna skatteintäkten specificeras i tabellen nedan och utgörs av skillnaden mellan de totala skatteintäkterna för inkomståret och de debiterade (preliminära) skatterna avseende samma inkomstår som redovisats t.o.m. december månad Tabell 3.6 Specifikation av upplupna skatteintäkter Upplupen intäkt som kvarstår Den upplupna skatteintäkten vid utgången av 2019 uppgår till , vilket är en minskning med jämfört med . Den enskilt största upplupna intäkten avser fysiska personers skatter. Jämfört med 2018 har den upplupna intäkten för fysiska personer minskat medan de upplupna intäkterna för mervärdesskatt och övriga skatter har ökat. Större delen av den upplupna intäkten förklaras av att de debiterade (preliminära) skatterna som avräknas endast omfattar . Efter avräkning av uppbörden , som avser verksamhetsmånad december, minskar den upplupna intäkten avseende 2019 till . Det är framför allt fysiska personers skatter och mervärdesskatten som förklarar det återstående beloppet. För fysiska personer förklaras det av inkomster som inte preliminärbeskattas, exempelvis vinster vid försäljning av bostäder och värdepapper (kapitalvinster), schablonintäkter för sparande på investeringssparkonto, och fastighetsskatt. Medan den slutliga skatten för fysiska personer har ökat med jämfört med , varav avser public service-avgiften, har den upplupna intäkten minskat med . Minskningen förklaras till största delen av att preliminärskattekvoten (preliminärskatt dividerat med summan av lön, pension och övriga skattepliktiga transfereringar) har ökat och till en mindre del av att kapitalvinsterna, som inte preliminärbeskattas, har minskat något mellan åren. Även för mervärdesskatten kvarstår ett relativt stort belopp när uppbörden är beaktad. Det förklaras av att företag med en omsättning har kvartalsvis i stället för månatlig uppbörd. Skattskyldiga med kvartalsuppbörd redovisar den mervärdesskatt som avser . Efter den uppbörden har den upplupna intäkten minskat till . Det resterande beloppet förklaras av skattskyldiga som redovisar mervärdesskatten en gång . Jämfört med har intäkterna från mervärdesskatt ökat med medan den upplupna intäkten ökat med . Juridiska personers upplupna intäkt är i princip oförändrad mellan åren, medan den slutliga skatten har ökat med . Över tid varierar den upplupna intäkten betydligt mer, för både juridiska och fysiska personer. För juridiska personer beror variationen på att företagens inkomstskatter är volatila och att de löpande debiteringarna baseras på företagens slutliga skatt . personers skatter förklaras variationen i den upplupna intäkten främst av variationen i kapitalinkomsterna. Staten ansvarar även för uppbörden av inkomstskatt samt avgifter till trossamfund. Då utfallet för dessa skatter och avgifter fastställs vid den årliga inkomstbeskattningsprocessen sker betalningen med förskott och slutregleringar. Vid utgången av året hade staten en fordran på kommuner och regioner på knappt och en marginell skuld till trossamfunden. Föregående år var motsvarande belopp negativt och redovisades bland Övriga förutbetalda intäkter. Resterande övriga upplupna intäkter upplupna ränteintäkter i svenska kronor och utländsk valuta är ränteintäkter förknippade med statsskulden som är intjänade men som ännu inte är inbetalda till . Raden Övriga upplupna intäkter innehåller till största delen upplupna ränteintäkter på utlåning till . Kärnavfallsfondens upplupna intäkter är i huvudsak upplupna avgifter på som reaktorinnehavarna betalar i efterskott. Resterande del är upplupna ränteintäkter på placeringar. redovisar upplupna intäkter för vård inom EU på , vilka har ökat med . Beloppet varierar mellan åren beroende på när krav på ersättning framställs till respektive berört land. I övrigt består beloppet främst av upplupna ränteintäkter för återkrav på . Rådet för europeiska socialfonden i har upplupna intäkter för EU-medel från Socialfonden med . Föregående år gjordes rekvisition och motsvarande belopp togs därför upp som Övrig kortfristig fordran.