prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:FiU7, rskr. 2019/20:8). RiR 2019:20 Stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande har granskat om statsbidraget till kommuner för ökat bostadsbyggande var ändamålsenligt utformat för att på ett effektivt sätt bidra till ett ökat bostadsbyggande. I skrivelsen om stödet till kommuner för ökat bostadsbyggande (skr. 2019/20:40) instämmer Regeringen delvis i kritik. Då stödet är avvecklat i och med beslut om statens budget avser regeringen inte vidta några åtgärder med anledning av iakttagelser. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2019:25 Stöd till renovering och energieffektivisering – en riktad satsning till vissa bostadsområden har granskat om stödet till renovering och energieffektivering av hyresbostäder i områden med socioekonomiska utmaningar varit ändamålsenligt utformat för att nå avsedda syften. I skrivelsen om stöd till renovering och energieffektivisering (skr. 2019/20:71) instämmer regeringen delvis i iakttagelser, men anser att det fanns skäl till att stödet utformades som det gjordes, bl.a. de bedömningar som och gjort. Stödet för renovering och energieffektivisering är avvecklat. Om det skulle bli aktuellt att föreslå ett nytt stöd för liknande ändamål finns det anledning att beakta de iakttagelser och rekommendationer som lämnat. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.19Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Tabell 2.90 UO 19 Anslag -5,8 -8,6 -5,2 Utgiftsområdet omfattar insatser i form av projektverksamhet, regionala företagsstöd och stöd till kommersiell service samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Utfallet blev , vilket är (5,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utgifterna (7,) lägre. Högre utfall än beräknat för transportbidrag Utfallet för anslaget 1:2 Transportbidrag blev , vilket är (9,) högre än anvisat i statens budget. Utgifterna ökade mer än beräknat, på grund av en hög efterfrågan på bidragsgrundande transporter. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade anslaget ytterligare . Anledningen var att förändringar i EU:s lagstiftning om undantag från statsstödsregler medfört utökade möjligheter för företag inom bl.a. jordbruks- och livsmedelssektorn att ta del av transportbidrag. På grund av den höga efterfrågan på godstransporter anvisade anslaget ytterligare i enlighet med propositionen Höständringsbudget . Utfallet för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –uppgick till , vilket är (8,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror bl.a. på att flera projekt inte har rekvirerat medel i den takt som beräknades på grund av att de ligger efter i genomförandet eller dröjer med rekvisitioner. Förändring i statens budget påverkar jämförelsen med föregående år Utfallet för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder blev (20,) lägre än 2018. Det beror främst på att utgifterna för statsbidrag till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden blev lägre. ingick utgifter för statsbidrag till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden med . För motsvarande statsbidrag 2019 beräknades i stället inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder samt inom anslaget 4:1 Åtgärder mot segregation inom utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. Högre utfall än föregående år för regionalfonden Jämfört med föregående år blev utfallet (11,) högre för anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020. Det beror på att allt fler projekt är i en genomförandefas, vilket innebär ökade utgifter. Tabell 2.91 UO 19 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till . Övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder är antingen fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. De aktörer som kan fatta beslut om framtida åtaganden mot anslaget har därför små möjligheter att påverka stödens utbetalningstakt. Behovet av att fatta långsiktiga beslut, med stöd av bemyndigande, har varit mindre än vad som tidigare beräknats. 2.6.20Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård Tabell 2.92 UO 20 Anslag -1,2 Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av -45,4 Åtgärder för havs- och vattenmiljö -43,2 Skydd av värdefull natur -24,1 -94,5 -86,5 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: -8,5 -3,0 Utgiftsområdet omfattar områdena Miljöpolitik och Miljöforskning. Området Miljöpolitik avser bl.a. frågor som rör klimat, naturvård och havs- och vattenvård. Området Miljöforskning består främst av forskning om miljö- och samhällsbyggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). Utfallet för utgiftsområdet uppgick till och är därmed (3,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utfallet (9,) lägre. Högre utgifter för klimatbonus än beräknat Utfallet för det nya anslaget 1:8 Klimatbonus blev . (3,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I enlighet med propositionen Höständringsbudget anvisade ytterligare eftersom en del av årets anvisade medel hade använts för retroaktiva utbetalningar av supermiljöbilspremier samt för att försäljningen av bilar som är berättigade till klimatbonus hade blivit högre än beräknat. utbetalades bonuspremier för 34 436 fordon. Klimatbonusen ingår i bonus–malus-systemet som infördes och ersatte den tidigare supermiljöbilspremien. Systemet innebär att miljöanpassade fordon med relativt låga utsläpp av koldioxid premieras vid inköpstillfället med en bonus, medan fordon med relativt höga utsläpp av koldioxid belastas med högre skatt. Utfallet för anslaget 1:8 Klimatbonus blev högre än utfallet för anslaget 1:8 Supermiljöbilspremie som upphörde . Lägre bidragsutbetalningar för klimatanpassningar än anvisat Utfallet för anslaget 1:10 Klimatanpassning uppgick till , vilket är (45,) lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Det beror på att utbetalningar av bidrag för arbetet med att minska skred och ras längs med blev lägre än beräknat. Kommunerna har haft begränsade resurser för att medfinansiera arbetet med att utreda stabilitetsförhållanden vid . I enlighet med vår- och höstpropositionerna beslutade om att minska anslaget med sammanlagt . Försenade projekt ledde till lägre utgifter än anvisat Utfallet för anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar blev , vilket är (43,) lägre än anvisat i statens budget. Det lägre utfallet beror till stor del på att projekt blev försenade. Ändringsbudgetar ledde till högre utgifter för skydd av värdefull natur För anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur uppgick utfallet till , vilket är (44,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Orsaken är att i enlighet med propositionerna Vår- och Höständringsbudget anvisade anslaget ytterligare 100 respektive för insatser för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer. Anslaget används till att ersätta fastighetsägare som berörs av planerat eller beslutat områdesskydd, framför allt naturreservat. betalades ut till markägare för en areal . Den största uppgörelsen om för rör myrmarksområdet . Lägre utfall för klimatinvesteringar än i statens budget Utfallet för anslag 1:16 Klimatinvesteringar blev . Det är (24,) lägre än anvisat i statens ursprungliga budget och (66,) lägre än utfallet . Det lägre utfallet beror på att utgifterna för Klimatklivet minskade till följd av beslut om att inte ge regeringen bemyndigande att ingå nya ekonomiska åtaganden . I enlighet med propositionen Vårändringsbudget beslutade att ge regeringen bemyndigande att ingå nya åtaganden och anvisa 1:16 Klimatinvesteringar ytterligare för insatser inom främst Klimatklivet. beviljades 185 ansökningar inom Klimatklivet. Det är 1 811 (90,) färre beviljade ansökningar än 2018. Klimatklivet är ett investeringsstöd till lokala och regionala åtgärder som minskar utsläppen av koldioxid och andra gaser som påverkar klimatet. Utfallet för anslaget 1:19 Elfordonspremie blev , vilket är (94,) lägre än anvisat i statens budget och (99,) lägre än 2018. upphörde möjligheten att ansöka om bidrag som finansieras med anslaget. anvisades medel för att finansiera redan ingångna åtaganden och administrativa utgifter. betalades ut till 112 bidragsmottagare, vilket kan jämföras med fördelat på 96 869 bidragstagare 2018. Lägre utfall för klimatinvesteringar inom industrin än anvisat Utfallet för 1:20 Industriklivet uppgick till . Det är (86,) lägre än anvisat i statens ursprungliga budget och (66,) lägre än utfallet . Det lägre utfallet förklaras av att söktrycket av mer omfattande projekt har varit lägre än förväntat samt att det skett förändringar av kostnadsfördelning inom redan beviljade projekt. Lägre utfall för åtgärder för värdefull natur jämfört med Utfallet för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur blev (30,) lägre än 2018 på grund av att anslaget minskade 2019. Bland annat fördelades mindre till lokala naturvårdssatsningar, mindre till skötsel av arter och naturtyper, mindre till skötsel av och investeringar i fastigheter och byggnader, samt mindre till skötsel av våtmarker. Dessutom upphörde satsningen på naturnära jobb som uppgick till . Högre utfall för saneringsåtgärder Utfallet för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden blev (12,) högre 2019 än föregående år. Det beror framför allt på att utgifterna för bidrag till efterbehandling av förorenade områden ökade. har bl.a. gått till sedimentssanering av hamnbassängen i och till sanering av bly, arsenik och zink m.m. vid i . Högre utfall för åtgärder för havs och vattenmiljö Utfallet för anslaget 1:11 Åtgärder för havs- och vattenmiljö blev , vilket är (25,) högre än 2018. Skillnaden mellan åren beror främst på att anvisade medel på anslaget var högre 2019. högre än föregående år för stöd till lokala vattenvårdsprojekt, avancerad rening av läkemedelsrester och övergödning i haven samt åtgärder för bättre vattenhushållning tillsammans. Utfallet för skydd av värdefull natur blev lägre än 2018 Utfallet för anslaget 1:14 Skydd av värdefull natur blev (31,) lägre än föregående år. Skillnaden mellan åren beror på att anvisade medel på anslaget var lägre 2019, vilket innebar att antalet fattade beslut om ersättningar till fastighetsägare, som berörs av planerade eller beslutade områdesskydd, minskade. Tabell 2.93 UO 20 Beställningsbemyndiganden Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och Investeringsstöd för gröna städer Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till Skillnaden för anslaget 1:20 Industriklivet uppgick till . Anledningen till det är att de ansökningar som kommit in avsett mindre omfattande projekt. Skillnaden för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning uppgick till . Anledningen är att Formas har haft fler ettåriga utlysningar än vad som tidigare beräknats. Skillnaden för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden uppgick till Det beror främst på att det har tagit tid att få fart på arbetet med saneringsåtgärder för bostadsbyggande och att det beviljade beloppet ofta har blivit lägre än det sökta beloppet, bl.a. på grund av markens värdeökning efter sanering. Skillnaden för anslaget 1:12 Insatser för internationella klimatinvesteringar uppgick till Anledningen till det är att en del av verksamheten har varit i en uppbyggnadsfas där det inte varit möjligt att teckna ytterligare långsiktiga avtal. Under utgiftsområdet finns ett äldre beställningsbemyndigande, dvs. bemyndigande där ramen har upphört och inga nya åtaganden ingås men där det fortfarande finns utestående åtaganden. Totalt uppgick det till . RiR 2019:1 Klimatklivet – stöd till lokala klimatinvesteringar har granskat Klimatklivet, ett lokalt investeringsstöd som ska öka takten för att nå miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan. Regeringen har i skrivelsen om Klimatklivet (skr. 2018/19:121) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed avslutad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:MJU4, rskr. 2019/20:21). Tabell 2.94 UO 21 Anslag -6,6 -4,3 -4,7 -155,6 -8,9 -0,5 -29,7 Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjnings- trygghet. Det är främst , och som ansvarar för att genomföra åtgärderna inom området. Utfallet uppgick till och blev därmed (29,) lägre än anvisat i statens budget. Jämfört med 2018 var utgifterna (36,) lägre. Förändrad hantering av solcellsstöd medför negativt anslagsutfall Utfallet för anslaget 1:7 Energiteknik uppgick till -. (155,) lägre än anvisat i statens ursprungliga budget och (128,) lägre än 2018. I enlighet med propositionerna Vårändringsbudget och Höständringsbudget anvisade anslaget ytterligare respektive , eftersom efterfrågan på solcellsstöd var hög. Att anslagsutfallet blev negativt beror på att regeringen beslutade om ändring av regleringsbrevet för som innebar att grunderna för redovisningen mot anslag ändrades . För att redovisningen mot anslag skulle kunna göras enligt den nya modellen återbetalade beviljade, men inte utbetalda stöd till solceller enligt beslut av regeringen. Återbetalningen avsåg även medel som betalats till men som ännu inte betalats till stödmottagarna. Eftersom återbetalningarna var större än utbetalningarna , blev den totala belastningen på anslaget negativt. får disponera anslagssparande motsvarande minst summan av de bidrag som länsstyrelserna har beviljat, men som ännu inte har utbetalats till stödmottagarna. Den tekniska omläggningen påverkar inte utrymmet för att bevilja och utbetala stöd till solceller och energilagring. betalade till stödmottagarna. Beloppet skulle motsvara den korrekta anslagsbelastningen 2019 enligt den nya modellen som tillämpas . Lägre utgifter för planeringsstöd till vindkraft jämfört med Utfallet för anslag 1:5 Planeringsstöd för vindkraft uppgick till , vilket är (83,) lägre än 2018. Det lägre utfallet beror på att vindkraftspremien till kommuner för vindkraftsetableringar avskaffades i och med beslut om statsbudgeten . betalades vindkraftspremier om ut till 10 kommuner i enlighet med förordning (2017:1338) om bidrag till kommuner för att underlätta vindkraftsetableringar. Utgifterna består i huvudsak av utbetalningar till Nationellt nätverk för vindbruk. Tabell 2.95 UO 21 Beställningsbemyndiganden Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Lokal och regional kapacitetsutveckling för klimat- och Avgifter till internationella organisationer Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvudsakligen hänförlig till anslaget 1:4 Energiforskning. Det beror på att det för anslaget finns behov av ett stort bemyndigande för att möjliggöra långsiktiga och omfattande åtaganden, som exempelvis storskaliga demonstrationsanläggningar. Intecknandet motsvarar ungefär intecknande men förväntas öka kommande år. Under utgiftsområdet finns ett äldre beställningsbemyndigande, dvs. bemyndigande där ramen har upphört och inga nya åtaganden ingås men där det fortfarande finns utestående åtaganden. Totalt uppgick de till . Tabell 2.96 UO 21 Utlåning Delägarlån till bolag i vilka förvaltar Lån till företag som bedriver elnätsverksamhet enligt ellagen Inom utgiftsområdet uppgick låneramen som beslutat om till . Utestående lån vid utgången av 2019 var . Tabell 2.97 UO 21 Inomstatliga lån Svenska Kraftnäts lån i och utanför Tabell 2.98 UO 22 Anslag -4,4 -23,9 -26,3 Ersättning för särskilda tjänster -10,3 -11,0 -1,9 -0,6 Utgiftsområdet omfattar transportpolitiken och politiken för informationssamhället. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med ökade utgifterna med (3,). ansvarar för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart samt för att bygga och driva statliga vägar och järnvägar. Hur mycket investerar bestäms av anvisade anslag, de lån som tar upp och de tillskott myndigheten får via medfinansiering i fordiagm av externa bidrag. Utfallet som redovisas här utgörs av endast den verksamhet som finansieras med anslag. Den största delen av utgifterna under utgiftsområdet återfinns under två trafikslagsöverskridande anslag. Anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur används för investeringar och andra åtgärder för att utveckla transportsystemet och anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur används för att vidmakthålla den befintliga infrastrukturens funktion. Lågt ränteläge och lägre investeringar gav lägre utgifter för utveckling av statens transportinfrastruktur Utfallet för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur blev , vilket är (4,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror framför allt på det låga ränteläget 2019, vilket medförde att ränte- kostnaderna blev lägre än beräknat. Skillnaden mot statens budget beror också på att utgifterna för väginvesteringar blev lägre än beräknat på grund av att färre investeringsprojekt har genomförts. EU ger normalt bidrag till projekt och studier för investeringar i transport- infrastruktur som ingår i det transeuropeiska transportnätverket (TEN). Bidragen från EU redovisas på inkomstsidan av statens budget (inkomsttitel ) och de aktuella projektens utfall belastar sedan anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk. Bidragen från EU är en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar i transportinfrastruktur. Utfallet för anslaget blev , vilket är (23,) lägre än anvisat i statens budget. Det beror på att har erhållit mindre bidrag från EU än vad som beräknats. Det största bidraget uppgick till och avsåg ERTMS () som är ett signalsystem för tågtrafik som ska införas i alla EU-länder. Bidrag för åtgärder för intelligenta transportsystem har också betalats ut, vilket uppgick till . Utfallet för anslaget 1:11 Trängselskatt i blev , vilket är (52,) högre än anvisat. Anslaget används huvudsakligen till investeringar i Förbifart och andra väganknutna projekt i Stockholms- området, i enlighet med den s.k. Stockholmsöverenskommelsen. Anslaget används också till medfinansiering av tunnelbaneutbyggnad i och finansierar även system- och administrationskostnader för trängselskattesystemet i . De anvisade medlen i statens budget är en beräkning av hur stora intäkterna från trängselskattesystemet väntas bli. Det största projektet i Stockholms- överenskommelsen är E4 Förbifart , som är en ny sträckning för E4 väster om . Att utfallet blev högre än anvisat beror till största delen på att det ingående anslagssparande har förbrukats. Utfallet för anslaget 1:14 Trängselskatt i blev , vilket är (26,) lägre än anvisat. Anslaget används i huvudsak till investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg. Några sådana investeringar är Västlänken och en ny vägtunnel under och järnvägsbro över vid . Anslaget finansierar även system- och administrationskostnader för trängselskattesystemet i . Järnvägsinvesteringarna ökade, men väginvesteringarna minskade jämfört med I tabell 2.22 och tabell 2.23 jämförs utfallen för anslagen 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur och 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur med utfallet för motsvarande anslag 2018. Tabell 2.99 Utveckling av statens transportinfrastruktur Investeringar i regional plan Räntor och återbetalning av lån för järnvägar Räntor och återbetalning av lån för vägar Bidrag till och Öresundsbrokonsortiet Större järnvägsinvesteringar enligt nationell plan Större väginvesteringar enligt nationell plan Trimning och effektivisering samt miljöinvesteringar Planering, stöd och myndighetsutövning Summa anslag, utveckling av statens transportinfrastruktur Utfallet för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur blev . Det är (4,) högre än 2018. De största utgifterna under anslaget är större järnvägsinvesteringar enligt den nationella planen. Dessa utgifter uppgick till , en ökning med (27,). Som exempel på stora banprojekt som ingår i den nationella planen kan nämnas: –ökad kapacitet för sträckan –(), –västsvenska paketet i , och –Ostlänken, en ny dubbelspårig höghastighetsjärnväg mellan och . Utgifterna för större väginvesteringar enligt nationell plan uppgick till , vilket är en minskning med (19,). Som exempel på vägprojekt som ingår i den nationella planen och som pågick kan nämnas: –E4 Förbifart och –västsvenska paketet i . Tabell 2.100 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Drift och underhåll av vägar Bärighet och tjälsäkring av vägar Drift, underhåll och trafikledning på järnväg Bidrag för drift av enskild väg Summa anslag vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Utfallet för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur blev Det är en ökning med (2,). Utgifterna för drift, underhåll och trafikledning på järnväg ökade med (5,) och uppgick till 2019. Drift och underhållsutgifterna för det statliga vägnätet och tillhörande gång- och cykelvägar uppgick till , vilket är (0,) högre än 2018. Utfallet för anslaget 1:15 Sjöfartsstöd uppgick till , vilket är (9,) högre än föregående år. nedsättning av skatt och arbetsgivaravgift för anställda sjömän till noll kronor. Totalt fick 108 fartyg sjöfartsstöd, vilket är 8 fler än föregående år. Tabell 2.101 UO 22 Beställningsbemyndiganden Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för särskilda tjänster för personer med Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvudsakligen hänförlig till följande anslag: För anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur uppgår skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Av detta avser storstadsöverenskommelserna, är en konsekvens av senarelagd projektverksamhet, utgörs av en felberäkning av budgetunderlaget i budgetarbetet . Till detta har den reserv som fanns på inte behövt utnyttjas. För anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur är skillnaden Av detta avser ca av att baskontrakt har skjutits fram i tiden och resterande består i att reserven som fanns inte utnyttjats. För anslaget 1:11 Trängselskatt i är skillnaden och beror på att avtal inte har tecknats enligt tidigare planering avseende projekt och på storstadsavtalet. För anslaget 1:14 Trängselskatt i är skillnaden lägre än tilldelat bemyndigande. Avtal har inte tecknats enligt tidigare planering för entreprenader inom västsvenska paketet. Tabell 2.102 UO 22 Utlåning 1993/94:213, bet. 1993/94:TU36, rskr. 1993/94:436. 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117. Låneramen för är priser, exklusive räntor och mervärdesskatt. Inom utgiftsområdet har beslutat om låneramar på för utlåning. Utestående lån vid utgången av 2019 var . Lånet till (), får enligt beslut uppgå till priser och därutöver mervärdesskatt och ränta. Lånet uppgick vid utgången av 2018 till . Enligt uppgick mervärdesskatten till och räntan till i löpande priser, fram till . Utnyttjad ram exklusive dessa poster var därmed i löpande priser, vilket motsvarades av priser. Tabell 2.103 UO 22 Garantier Pensionsgaranti (inkl. efterborgen), PostNord AB (inkl. , Posten