prop · H80360 · 2020-12-17 00:00:00 — som universitet och högskolor bidrar till att lösa dessa globala utmaningar så måste de även minska sin egen klimatpåverkan, exempelvis genom att minska antalet tjänsteresor med flyg. måste i sig, i allt större utsträckning, ske på ett ansvarsfullt och hållbart I samband med utbrottet av sjukdomen covid-19 har många lärosäten förändrat sina arbetssätt bl.a. genom att i större utsträckning än tidigare arbeta på distans och genomföra fler möten digitalt. En del av dessa arbetssätt förväntas lärosätena kunna fortsätta med även vid internationella Av 6918 Miljöledning i staten 2019 framgår att långa flygresor, som till stor del är orsakade av inter- nationellt arbete, är den näst största posten i de rapporterade utsläppen av koldioxid från myndigheter. Här finns en stor potential till förbättring i och med förväntade ändrade resmönster. Utredningen om ökad internationalisering av universitet och högskolor föreslår i sitt delbetänkande En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3) och i sitt slutbetänkande Ökad attraktionskraft för kun- skapsnationen (SOU 2018:79) en rad åtgärder, för såväl lärosätena som regeringen, som kan bidra till att öka graden av internationalisering. Dessa båda betänkanden har remissbehandlats. I detta avsnitt lämnar regeringen ett förslag till modernisering av högskolelagens bestämmelse Det behandlas också att regeringen avser att ge berörda myndigheter i uppdrag att vidareutveckla och genomföra ett förslag från internationaliseringsutredningen om en plattform för inter- nationalisering som möjliggör en stabil och långsiktig struktur för sam- ordning av frågor som påverkar internationalisering inom högre utbild- ning, forskning och innovation. Som nämnts ovan har lämnat förslag på en lång rad åtgärder för att förbättra internationaliseringen vid univer- sitet och högskolor. Det handlar bl.a. om förslag för ökad mobilitet, förändringar i systemet för studieavgifter och förslag om att undanröja hinder för och att utveckla internationaliseringen på olika sätt. angeläget att lärosätena har ett aktivt internationaliseringsarbete och det kan finnas skäl att följa upp hur utvecklingen av internationalisering har sett ut inom högskolan sedan utredningen lämnade sina förslag på rekommendationer till lärosätena. Regeringen avser även att göra en över- syn av rättsliga förutsättningar för etablering av forsknings- och utbild- Prop. 2020/21:60 ningsverksamhet i . De förslag som riktar sig till regeringen bereds I avsnitt 15 om innovationssystemet presenteras också åtgärder där ett internationellt perspektiv bidrar till att nå målet för forskningspolitiken. Stor del av den kunskap och lösningar som krävs för att möta samhälls- utmaningarna behöver utvecklas i internationell samverkan som även bidrar till att bygga långsiktiga internationella forskningsrelationer. Det svenska innovationssystemets utveckling i en global kontext avgör dess internationella konkurrenskraft. De innovationssatsningar som föreslås är formulerade utifrån att ska fortsätta vara ett världsledande innova- tionsland. 17.1Högskolelagen behöver moderniseras i fråga om internationalisering Universitet och högskolor arbetar mer eller mindre aktivt med internationalisering, men det är angeläget att lärosätenas arbete med inter- nationalisering fortsätter att utvecklas strategiskt. I högskolelagen (1992:1434) föreskrivs att högskolorna i sin verksamhet bör främja för- ståelsen för andra länder och för internationella förhållanden (1 kap. 5 § tredje stycket). fanns en liknande bestämmelse om internationa- lisering i dåvarande högskolelagen (1977:281). Den nuvarande ordaly- delsen är dock till skillnaden från den tidigare bestämmelsen inte tvingande för lärosätena. Det är nu dags att målet för internationa- lisering moderniseras för att ge en tydligare strategisk inriktning för ett fortsatt aktivt arbete. Förslag till modernisering av högskolelagens Regeringens förslag: I högskolelagen ska det anges att den samlade internationella verksamheten vid varje högskola ska dels stärka kvali- teten i högskolans utbildning och forskning, dels nationellt och globalt bidra till sådan hållbar utveckling som högskolorna har i uppgift att Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig i fråga om utredningens förslag har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. , Universitets- och högskolerådet (UHR), , universitet, , , tekniska universitet, , , Högskolan , , Kungl. skola, , , Verket för inno- vationssystem (), , tekniska högskola AB, Kungl. nationalisering av högre utbildning och forskning, , , akademikers centralorganisation (), förenade studenter () och Tjänstemännens centralor- anför att förtydligandet av internationalisering som kvalitetsdrivande faktor är central och bidrar till att poängtera vikten av fördjupade internationella samarbeten. det föreslagna förtydligandet ger en tydlig målbild att internationalisering är en integrerad del av lärosätenas uppdrag. Några remissinstanser, däribland , univer- sitet, och tillstyrker den föreslagna ändringen i högskolelagen men framhåller att det är lärosätena som äger frågan om hur intentionerna i lagtexten förverkligas. Andra remissinstanser är positi- va till förslaget men föreslår vissa justeringar. UHR som föreslår ett tillägg till författningsförslaget som innebär att bestämmelsen inledningsvis anger att högskolorna aktivt ska arbeta med anför att förslaget är allt för tidstypiskt och bör formuleras mer distinkt och understryker att en skarpare formulering behövs för att förslaget ska ge föreslår att bestämmelsen ska utvidgas så satt den tydligare inkluderar referens till ”samverkansuppgiften” i 1 kap. 2 § anser att tillägget om stärkt kvalitet är bra, men att det är olyckligt att meningen om att främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden har tagits ställer sig bakom motivet för utred- ningens förslag om en ändring i högskolelagen, men anser att det bör övervägas om en lagreglering är den mest ändamålsenliga vägen att gå. () anser inte att en författningsändring är nödvändig utan tvärtom att det är principiellt viktigt att regeringen är återhållsam i sin styrning av lärosätena. att om en författningsändring ändå ska göras är det rimligt att detta görs i 1 kap. 5 § högskolelagen, såsom utredningen föreslår. att den internationella verksamheten vid högskolan ska stärka kvaliteten i utbildning och forskning samt bidra till en hållbar utveckling. önskar dock understryka att internationaliseringens former och omfatt- ning, dvs hur den ska stärka kvaliteten på forskning och utbildning, är en fråga som tillhör lärosätenas egen rådighet. (KTH), Försvarshögskolan och ställer sig bakom yttrandet från SUHF. anför att det finns skäl både för och emot att internationa- lisering lyfts in i högskolelagen enligt förslaget. sig tveksamt till vinsten av att ändra formuleringen i högskolelagen. Ett antal remissinstanser avstyrker eller är kritiska till förslaget att införa en ny formulering i högskolelagen, däribland , stads universitet, , i anser att det är principiellt viktigt att regeringen är återhållsam i sin styrning av lärosätena och anser vidare att internationalisering är viktig för att stärka kvaliteten i utbildningen och forskningen samt bidra till en hållbar ut- veckling och därför är ett självklart och integrerat inslag i verksamheten. anser att det relaterat till andra genomgripande verksamheter vid lärosätena, såsom exempelvis samverkan, inte finns Prop. 2020/21:60 anledning att särbehandla just internationalisering genom en författnings- anger som skäl att regeringen av princi- skäl inte bör styra lärosätena på detta detaljerade sätt eftersom det rimmar illa med den autonoma roll som sektorn förväntas ha inom utbild- ning, forskning och samverkan. Skälen för regeringens förslag Förutsättningarna för internationalisering av universitet och högskolor har förändrats och gett nya möjligheter I högskolelagen anges att högskolorna i sin verksamhet bör främja förståelsen för andra länder och för internationella förhållanden (1 kap. 5 § tredje stycket). Även om bestämmelsen är allmängiltig och, som påpekar, fortfarande relevant, har förutsättningarna för internationalisering av universitet och högskolor förändrats sedan bestämmelsen formulerades. Att främja förståelse för internationella förhållanden är till stor del en självklar utgångspunkt och förutsätt- ning för lärosätenas verksamhet. Lydelsen i dagens bestämmelse skulle kunna uppfattas som att det vore tillräckligt att högskolorna försöker förstå omvärlden men i övrigt förhåller sig passiva till den. Globalisering och digitalisering har skapat nya och bättre möjligheter för internationell verk- samhet och samverkan. Mot denna bakgrund anser regeringen att det numera finns förutsättningar att, med utgångspunkt i förståelse för interna- förhållanden, höja ambitionsnivån på internationaliseringen vid universitet och högskolor. Högskolornas internationella verksamhet ska bidra till hög kvalitet i verksamheten… Hög kvalitet i utbildning och forskning är avgörande för att ska kunna hävda sig som kunskapsnation. Internationalisering och internatio- nellt samarbete är inte självändamål utan är primärt medel för universitet och högskolor att nå och bibehålla en hög kvalitet. Internationellt sam- arbete ger nya perspektiv och bidrar därmed till att höja kvaliteten och relevansen i den högre utbildningen och forskningen och därigenom till att stärka samhällsutvecklingen. Genom internationella kontakter kan läro- säten jämföra och ställa den egna verksamheten i relation till andras och hämta inspiration, kunskaper och erfarenheter som kan leda till en kvali- tetshöjning. Avgörande forskningsframsteg är ofta resultat av samarbete och utbyte av idéer mellan forskare i olika delar av världen. Studenter, doktorander, lärare och forskare från andra länder eller med internationella erfarenheter är en tillgång och förutsättning för utbildnings- och forsk- ningsmiljöernas utveckling och kvalitet. Regeringen vill i likhet med utredningen understryka betydelsen av att internationella perspektiv genomsyrar lärosätenas samlade verksamhet och att den används för att utveckla verksamhetens kvalitet. Därför anser regeringen att det tydligare bör framhållas som ett mål för högskolans internationalisering att den internationella verksamheten ska bidra till kvalitetshöjning i högskolans utbildning och forskning. …och bidra till hållbar utveckling nationellt och globalt Lärosätena fyller en viktig roll i samhället genom att bidra till nationell och global hållbar utveckling och att nå de mål som har slagits fast i FN:s globala mål för hållbar utveckling (Agenda 2030). I högskolelagen anges att högskolorna i sin verksamhet ska främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälso- sam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa (1 kap. 5 § första stycket högskolelagen). Universitetens och högskolornas bidrag till hållbar utveckling sker genom utbildning och forskning och genom den samverkan med det omgivande samhället som ingår i dessa uppgifter (1 kap. 2 § första och andra styckena högskolelagen). Internationellt sam- arbete mellan lärosäten kan bidra till både nationell och global utveckling. Det innebär att lärosätena har ett stort ansvar för att sådan internationell samverkan inte har en negativ klimatpåverkan, utan att man finner sätt att samverka som i stället kan bidra till minskad klimatpåverkan, exempelvis genom att minska antalet tjänsteresor med flyg. Den pågående covid-19-pandemin har inneburit att resor och fysiska möten till stor del har ersatts av digitala arbetssätt, något som lärosätena förväntas fortsätta med. Regeringen anser att lärosätenas ansvar i fråga om att bidra till håll- bar utveckling, både nationellt och globalt, bör framgå tydligare som mål för högskolans internationalisering. Målet för högskolornas internationella verksamhet bör även fortsätt- ningsvis regleras i lag men regleringen bör inte vara alltför styrande Vissa remissinstanser, bl.a. , och framför kritik i fråga om att reglera den internationella verksam- heten i lag, dels eftersom det är principiellt viktigt att regeringen är åter- hållsam i sin styrning av lärosätena och dels på grund av att internationa- lisering redan utgör en självklar och integrerad del i verksamheten. Hög- skolan i anser att det, relaterat till andra verksamheter vid läro- sätena såsom exempelvis samverkan, inte finns anledning att särbehandla just internationalisering genom en författningsändring. Regeringen vill erinra om att det – utöver bestämmelsen om högskolornas internationalisering i 1 kap. 5 § tredje stycket högskolagen –även finns en bestämmelse om högskolornas samverkan med det omgivande samhället i högskolelagen (1 kap. 2 § andra stycket). Den senare bestämmelsen före- slås moderniseras i avsnitt 14.2.1. Regeringen anser att det är dags att höja ambitionsnivån även för högskolans internationalisering. Det är då naturligt att en sådan ambitionshöjning kommer till uttryck genom en ändring av den nuvarande bestämmelsen på området i högskolelagen. Vissa instanser, bl.a. UHR och efterfrågar en skarpare formulering i lag än den utredningen föreslår. Regeringen anser dock att det förslag som utredningen har lämnat är väl avvägt. Förslaget tydliggör, som påtalar, en gemensam målsättning som syftar till att fungera som en strategisk vägledning för lärosätenas utveck- ling av sitt internationaliseringsarbete utan att för den skull bli alltför styrande. I det sammanhanget vill regeringen understryka vikten av att det även fortsättningsvis är respektive lärosäte som bestämmer hur högskolans internationella verksamhet ska genomföras inom ramen för dess uppdrag och utifrån de olika förutsättningar som råder vid lärosätet. punkt i den utbildning och forskning som respektive universitet eller hög- Prop. 2020/21:60 skola bedriver är det lärosätet som bäst kan och bör bedöma hur den inter- nationella verksamheten bidrar till hög kvalitet och hållbar utveckling nationellt och globalt. Detta hindrar inte att det finns behov av uppföljning och utvärdering. föreslår att man överväger att även mer specifikt ange sam- verkan med samhället som en viktig del av internationaliseringsverksam- heten. Regeringen anser liksom att samverkan, både nationell och internationell, är av stor vikt och avgörande för verksam- heten vid universitet och högskolor. Lärosätenas två huvuduppgifter är utbildning och forskning och i dessa uppgifter ingår att samverka med det omgivande samhället (1 kap. 2 § första och andra styckena högskole- lagen). Eftersom kravet på samverkan redan framgår av lag anser rege- ringen inte att det är nödvändigt eller lämpligt att samverkan specifikt även inkluderas i den bestämmelse i lagen som anger målet för den interna- verksamheten. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att högskolelagen ska ändras så att det anges att den samlade internationella verksamheten vid varje högskola ska dels stärka kvaliteten i högskolans utbildning och forsk- ning, dels nationellt och globalt bidra till sådan hållbar utveckling som högskolorna har i uppgift att främja. 17.2Bättre samordning för att effektivisera, stärka och samla insatser för internationalisering När världen åter öppnar upp efter den pågående pandemin kommer be- hovet av åtgärder för att öka internationaliseringen i högskolan att vara stort, oavsett om det innebär förtätad samverkan i utbildning och forskning genom digitala lösningar eller genom perioder av utlandsstudier för stud- enter och arbete utomlands för lärare och forskare. För att främja arbetet med internationalisering och för att internationalisering ska bli en naturlig och integrerad del av lärosätenas verksamhet kommer det att krävas en rad insatser av många olika aktörer. Forum för internationalisering är en arena för myndighetssamverkan om högskolans internationalisering som inrättades 2008.Universitets- och högskolerådet har i uppdrag att vara ordförande och företrädare för följande aktörer medverkar: , , , , , Universitetskanslers- ämbetet, , av högre utbildning och forskning, , Närings- departementet, och . Forumet fyller en viktig roll som informationsspridande och samordnande organ, men som framförs i slutbe- tänkande Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen (SOU 2018:78) är de frågor som behöver samordnas både omfattande och i bland komplexa. Det är också troligt att mängden av frågor som behöver samordnas kommer att öka . För att ge de bästa förutsättningarna för ökad internationalisering och för att bidra till målet om som 2020/21:60 ledande kunskapsnation anser regeringen, i likhet med utredningen, att det behövs en ny gemensam, lämplig, arena för att effektivisera, stärka och samla olika aktörers arbete med internationaliseringen av universitet och högskolor. Regeringen avser därför att ge berörda myndigheter i uppdrag att vidare- utveckla och genomföra ett förslag från internationaliseringsutredningen om att inrätta en plattform för internationalisering som möjliggör en stabil och långsiktig struktur för samordning av frågor som påverkar inter- nationalisering inom högre utbildning, forskning och innovation. I budgetpropositionen föreslår och beräknar regeringen en ökning av universitets och högskolors anslag till forskning och utbildning på forskarnivå med 2021, 2022, 2023 och 2024. Inom ramen för denna ökning avsätts 2022, 2023 och 2024 för samordning av frågor som påverkar internatio- nalisering inom högre utbildning, forskning och innovation. 17.3Säker hantering av skyddsvärd forskningsverksamhet Internationellt samarbete och forskningsutbyte utgör en viktig grund för som forskningsnation. Statliga och statsunderstödda aktörer från andra länder bedriver dock spionage för att komma över information om forskning och innovationer från bl.a. svenska företag och myndigheter. Därför är det av största vikt att det bedrivs ett strukturerat förebyggande arbete i samverkan med andra ansvariga myndigheter och att andra åtgärder utifrån säkerhetsskyddslagen och övrig lagstiftning som det åligger myndigheter att följa efterlevs. Viss forskningsverksamhet vid universitet och högskolor är skyddsvärd verksamhet som lyder under säkerhetsskyddslagen (2018:585). Forsk- ningssamarbeten och forskningsresultat kan även falla under export- kontrollregelverket, inklusive krav på exporttillstånd vid kunskapsöver- föring av teknologier som identifierats som känsliga. Internationella forskningssamarbeten kan därför innebära särskilda utmaningar. Det är angeläget att säkerställa skydd av forskningsresultat då det är en strategisk resurs när det gäller ekonomiska välstånd och tillväxt. Regeringen har i olika sammanhang lyft fram de utmaningar och risker som följer av internationella forskningssamarbeten. Regeringen tillsatte 2019 en utredning som ska lämna förslag på ett svenskt system för gransk- ning av utländska direktinvesteringar inom skyddsvärda områden (dir. 2019:50). I uppdraget ingår frågan om bolag som hanterar kritisk infrastruktur och kritiska teknologier. I direktiven till utredningen om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur framgår vikten av att beakta säkerhets- och försvarspolitiska hänsyn (dir. 2020:52). Behovet att beakta nationella säkerhetsaspekter i forskningsintensiva verksamheter framgår även av regeringens Strategi för svensk rymd- verksamhet (skr. 2017/18:259) respektive Nationell inriktning för artifi- ciell intelligens (N2018:14). I regeringens skrivelse om Arbetet i frågor som rör (skr. 2019/20:18) konstateras att ett stort ansvar vilar på universitet och högskolor och det forskningsintensiva näringslivet när det Prop. 2020/21:60 gäller värderingen och säkerställandet av att skydda svensk forskning. Regeringen har även gett () i uppdrag att upprätthålla kontakter med berörda universitet och högskolor i syfte om att informera om riskerna med spridning av känsliga tekno- logier. Regeringen kommer att fortsätta följa frågan och se över behovet av ytterligare åtgärder i syfte att säkerställa att skyddsvärd verksamhet och kunskap vid universitet och högskolor inte riskerar att hamna i orätta händer. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Utredningarnas förslag: Styr- och resursutredningen har inte lämnat något förslag om ikraftträdande. I departementspromemorian Ändringar i högskolelagen för att främja den akademiska friheten och tydliggöra läro- sätenas roll för det livslånga lärandet (U2020/03053) har det föreslagits att ändringarna i 1 kap. 5 och 6 §§ högskolelagen vilka avser livslångt lärande respektive akademisk frihet ska träda i kraft . Internatio- naliseringsutredningen har föreslagit att ändringen i 1 kap. 5 § högskole- lagen som avser målet för högskolornas internationella verksamhet ska träda i kraft . Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker eller har inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag: De lagändringar i 1 kap. 2 och 5 §§ högskolelagen som avser livslångt lärande, samverkan och lärosätenas internationella verksamhet (se avsnitt 11.1, 14.2, och 17.1) förtydligar gemensamma målsättningar för arbetet och syftar till att fungera som strategiska vägledningar för lärosätenas utveckling av samverkan, livs- långt lärande och internationaliseringsarbetet. Arbetet med dessa frågor pågår redan i olika grad vid universitet och högskolor men lagändringarna kan förväntas leda till en strategisk översyn som kan resultera i nya sätt att arbeta. De nya formuleringarna i lagen utgör däremot inte sådana änd- ringar där datumet för ikraftträdande kan väntas vara avgörande för verk- samheten eller för enskilda individer. Den nya bestämmelsen om akademisk frihet i 1 kap. 6 § första stycket högskolelagen (se avsnitt 12.1) innehåller en allmän princip för högskolor- nas verksamhet. Som en bestämmelse av principiell karaktär förväntas den ha en långsiktig påverkan på högskolornas verksamhet men den är inte kopplad till något särskilt moment i verksamheten. Av de skäl som anförs finns det ingen anledning att vänta med ikraft- trädandet av förslagen till ändringar i högskolelagen längre än nödvändigt. Mot denna bakgrund bör ändringarna i 1 kap. 2, 5 och 6 §§ högskolelagen träda i kraft . 2020/21:60 Regeringen bedömer att det inte finns behov av några övergångs- bestämmelser. I denna proposition lämnas förslag om ändringar i 1 kap. 2, 5 och 6 §§ högskolelagen (1992:1434). Lagändringarna berör statliga universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare med tillstånd att utfärda Av lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda examen följer bl.a. att enskilda utbildningsanordnare som har fått tillstånd att utfärda examen ska bedriva utbildningen så att den uppfyller de krav som uppställs på utbildning i 1 kap. högskolelagen (1992:1434). Några av dessa utbild- ningsanordnare bedriver utbildningen i ett aktiebolag, medan andra har t.ex. en stiftelse eller förening som huvudman. Vidare berörs studenter, lärare, forskare och administrativ personal vid såväl statliga universitet och högskolor som enskilda utbildningsanord- Lagändringen om livslångt lärande Ekonomiska konsekvenser för staten och statliga universitet och Förslaget om en reglering av det livslånga lärandet (se avsnitt 11.1) be- döms inte medföra några ekonomiska konsekvenser för universitet och Det tillkommer ingen ny uppgift i och med regleringen. ringen av lärosätenas ansvar för det livslånga lärandet ryms inom ramen för lärosätenas uppgift att dimensionera utbildningsutbudet efter studen- ternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Ekonomiska konsekvenser för enskilda utbildningsanordnare Förslaget bedöms inte medföra några ekonomiska konsekvenser för en- Övriga konsekvenser för universitet och högskolor och verksamma vid Konsekvenserna för studenterna till följd av en reglering av lärosätenas