prop · H703190 · 2020-06-23 00:00:00 — En utländsk näringsidkare som inte är skattskyldig i kan för att undgå skatteavdrag antingen ansöka om F-skatt, vilket också fordrar att särskild uppgift lämnas, eller begära beslut om särskild beräkningsgrund med nollbeslut, ett förfarande och en hantering som i de allra flesta fall är snabb, enkel och effektiv. I avsnitt 6.3 finns ett förslag om komplettering som innebär att bestämmelsen om uthyrning av arbetskraft i SINK inte ska tillämpas om arbetet i utförs under i följd under sammanlagt under ett kalenderår. Syftet med förslaget är att säkerställa att koncerninterna möten mellan personer som är anställda av dotterföretag i andra länder inte medför beskattning enligt uthyrningsregeln. I normalfallet omfattas inte sådana koncerninterna situationer av de föreslagna reglerna, men en bedömning skulle ändå kunna behöva göras. Den föreslagna kompletteringen medför att sådana bedömningar i de allra flesta fall inte blir nödvändiga. 2019/20:190 14.5.1 och branscher redovisning av berörda företag utgår från de uppgifter som var tillgängliga . Sedan lämnade sin promemoria har dels nya uppgifter tillkommit, dels förslaget ändrats på vissa punkter. Nedan finns först en sammanfattning av redovisning av vilka företag som berörs, därefter följer regeringens komplettering som dels utgår från mer aktuella underlag, dels kompletterats utifrån ändringarna i förslaget. redovisning av konsekvenser för utländska företag Förslaget om att en utländsk utbetalare ska göra skatteavdrag från ersättning för arbete som mottagaren utför i och lämna särskilda uppgifter förväntas påverka ca 5 700 arbetsgivare i utlandet. anmäldes 47 727 arbetstagare till utstationeringsregistret, vilket innebär ett genomsnitt om 8,4 arbetstagare per företag (47 727 / 5 700 ≈ 8,4). 2016/17:58 s. 162 framgår att av alla registrerade arbetsgivare har hundra eller färre arbetstagare, varav av alla registrerade arbetsgivare har en arbetstagare, har två till tio arbetstagare, har fler än tio men färre än hundra arbetstagare och har fler än 500 arbetstagare. bedömning är att merparten av de utländska företag som omfattas av bestämmelserna kommer att ha tio eller färre arbetstagare. gör bedömningen att särskild hänsyn inte behöver tas till små företag. Regelverket för arbetsgivare är detsamma, oavsett antalet anställda och oavsett om arbetsgivaren hör hemma i eller i utlandet. När det gäller de administrativa kostnaderna konstaterar att bestämmelserna om att ett utländskt företag ska anmäla sig för registrering, göra skatteavdrag, lämna arbetsgivardeklaration och särskilda uppgifter medför administrativa uppgifter som är nya för dessa företag uppkommer i . Bestämmelserna innebär att utländska arbetsgivare vars arbetstagare utför arbete i får samma skyldigheter som arbetsgivare i redan har. Det är rimligt att anta att bestämmelserna innebär en större administrativ börda för ett utländskt företag än för ett svenskt företag som har motsvarande skyldighet. Ökningen av de administrativa kostnaderna avser framför allt fullgörandet av följande skyldigheter: ∙Ansökan om godkännande för F-skatt. ∙Beräkning av löneunderlag och proportionering av hur stor del av ersättningen som avser arbete i vid skatteavdrag från ersättningen. ∙Lämnande av arbetsgivardeklaration och inbetalning av skatteavdraget. ∙Lämnande av särskilda uppgifter. beräkningar av de administrativa kostnaderna görs utifrån följande utgångspunkter: ∙Beräkningarna utgår från att alla skyldigheter fullgörs på papper eftersom det, åtminstone inledningsvis, inte kommer att vara möjligt för utländska företag att lämna dessa uppgifter via e-legitimation. ∙Det finns vissa uppgifter om hur det tar för en person som är svenskspråkig och insatt i svenska bestämmelser att fylla i blanketter och lämna vissa uppgifter till . Det saknas dock uppgifter om fullgörandetiden för utländska företag för att fylla i blanketter och lämna andra upplysningar. har därför uppskattat tidsåtgången. ∙Vid uppskattningen av fullgörandetiden har det beaktats att det sannolikt tar för en utländsk person som inte är svensktalande och som inte har kunskaper om svenska skatteregler än vad det tar för ett svenskt företag som ska lämna motsvarande information. gör i sin promemoria en beräkning av de administrativa kostnaderna. Dessa beräkningar redovisas inte i denna proposition. Detta eftersom såväl lönenivån som de underliggande baserna har hunnit ändras mycket sedan gjorde sina beräkningar. Nedan redovisas utgångspunkter för sina beräkningar. Uppdaterade beräkningar redovisas under regeringens bedömning och komplettering nedan. räknar med att följande uppgifter tillkommer för utländska företag: Ansökan om F-skatt, registrering som arbetsgivare, redovisning av arbetsgivaravgifter och avdragen skatt samt lämnande av särskild uppgift. De två förstnämnda kostnaderna uppstår en gång, i samband med ansökan, medan den sista är en löpande kostnad. uppskattar att ansökan om F-skatt och registrering som arbetsgivare tar totalt i anspråk, där fyra timmars arbete utförs av en ekonomichef och av VD. Den löpande tiden för att lämna arbetsgivadeklaration beräknar per arbetstagare och att företagen i genomsnitt lämnar 40 månadsuppgifter och att arbetskostnaden motsvara den genomsnittliga arbetskraftskostnaden i EU. Tiden för att lämna särskild uppgift uppskattar för en ekonomichef och för VD. redovisning av konsekvenser för uppdragsgivaren i konstaterar att förslaget i avsnitt 9.1, att det särskilda undantaget för skatteavdrag från ersättning för arbete till ett företag i utlandet enbart ska gälla om ersättningen inte betalas för arbete som mottagaren utför i , innebär att den som anlitar ett företag i utlandet för arbete i ska göra skatteavdrag från ersättning för arbete om det utländska företaget inte är godkänt för F-skatt. Förslaget påverkar därför företag och verksamhet inom offentlig sektor samt privatpersoner som anlitar ett sådant företag genom att företagets direkta kostnader för fullgörandet av dessa skyldigheter ökar jämfört med , då någon sådan skyldighet inte finns. Eftersom kostnaderna för fullgörandet av administrationen ökar i för både den utländska arbetstagaren och den utländska arbetsgivaren kommer sannolikt detta påverka priserna för uppdrags- givaren i som den utländska arbetstagaren utför arbetet för. En indirekt ökning av kostnaderna uppkommer för uppdragsgivaren i eftersom de ökade kostnaderna för arbetstagaren och företaget påverkar prisbilden för uppdragsgivaren i . har inte tillgång till något underlag om hur prisbilden kan påverkas och har därför inte kunnat göra någon uppskattning av kostnaderna och prisändringen. Arbetstagaren har möjlighet att begära avräkning för den svenska särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta i sitt hemland. Någon ökad kostnad uppkommer inte i de fall arbetstagaren beskattas i sitt hemland och får avräkning för den svenska skatten. I de fall arbetstagaren tidigare varken har beskattats i sitt hemland eller i uppkommer dock en ökad kostnad. redovisning av övriga konsekvenser för företag konstaterar att förslagen förändrar förutsättningarna för utländska företag som bedriver verksamhet i . Sådana företag blir tvungna att anmäla sig för registrering och de kommer sannolikt även att ansöka om godkännande för F-skatt. Bestämmelserna ökar förutsättningarna för konkurrens på lika villkor för företag och arbetstagare i som konkurrerar med de utländska arbetstagare och företag som påverkas av reglerna. Regeringens bedömning och komplettering Regeringen gör bedömningen att förslag generellt medför en ökad likformighet mellan företag som verkar på den svenska marknaden och anställda som utför arbete åt dessa företag. Detta medför att kostnaderna ökar för företagen. Detta gäller såväl svenska företag som anlitar utländska företag, som utländska företag som verkar på den svenska marknaden. När det gäller ökade arbetskraftskostnader för svenska företag är det inte möjligt att göra någon mer precis uppskattning av storleken. När det däremot gäller de administrativa kostnaderna för utländska företag har gjort en uppskattning av kostnaderna utifrån Arbetsmiljö- verkets utstationeringsregister. Sedan genomförde sin analys har publicerat ny statistik över antalet berörda företag. En beräkning efter det nya underlaget medför att totalkostnaden får justeras. Det nya underlaget medför dock inte att det finns anledning att se på annat sätt på bedömning av konsekvenserna för företagen. Enligt (Rapport 2018:3) finns i utstationeringsregistret 6 800 unika företag. anmäldes 72 552 personer till registret. har gjort beräkningar dels av initiala engångskostnader i samband med ansökan av F-skatt och registrering som arbetsgivare, dels av löpande kostnader för redovisning av löner, arbetsgivaravgifter och preliminärskatt. Beräkningar har även gjorts av kostnaderna för att lämna särskild uppgift. De justerade totalkostnaderna utgår från samma tidsåtgång som men justerar dels för att lönenivån har förändrats, dels för att antalet företag i utsändningsregistret ökat från 5 700 till 6 800 . En uppskattning görs även för utländska arbetsgivare med anställda i som är obegränsat skattskyldiga i . Det finns inga uppgifter tillgängliga om hur många sådana arbetsgivare det finns. Utifrån den beräknade lönesumman, , och ett antagande att genomsnittslönen för denna grupp motsvarar genomsnittslönen i , som enligt SCB uppgår till ca , går det att uppskatta antalet till ca 1 400 (552 / 0,394). De justerade kostnaderna blir som nedan. Beräkningen följer rekommendationerna i publikation Ekonomiska effekter av nya regler – Så beräknar du företagens kostnader. Enligt rekommenda- tionerna ska lönekostnaderna multipliceras med 1,84 för att inkludera semesterersättning, arbetsgivaravgifter och en overheadkostnad. Timkostnaden erhålls enligt rekommendationen genom att dividera årslönen med 1 808. Initiala kostnader för ansökan av F-skatt och registrering som arbetsgivare uppskattas till . Uppskattningen utgår från att en VD avsätter och att en ekonomichef avsätter . En VD har enligt SCBs lönestatistik i genomsnitt i månadslön och en ekonomichef i månadslön. ([6 800 + 1 400 företag] x [{77 900 x 1,84 x 12 / 1 808} + {69 800 x 1,84 x 4 x 12 / 1 808}] ≈ 35,8 mnkr). Löpande kostnader för att lämna arbetsgivardeklaration, . Uppskattningen utgår från en genomsnittlig europeisk dagslön, , att tiden som avsätts är per arbetsgivardeklaration och att det genomsnittliga antalet arbetsgivadeklarationer är 40 per företag och år. ([6 800 + 1 400 företag] x 40 x 10/x 1 850 / 8). Löpande kostnader för att lämna särskilda uppgifter, (6 800 företag x [{77 900 x 1,84 x 12 / 1 808} + {69 800 x 1,84 x 4 x 12 / 1 808}] ≈ 29,7 mnkr). Utöver kostnaderna ovan, som är möjliga att uppskatta, finns det ytterligare kostnader som inte är möjliga att beloppsmässigt uppskatta. När det gäller antalet företag som blir skyldiga att lämna särskild uppgift har kostnadsberäkningen ovan gjorts utifrån antalet företag som beräknas omfattas av reglerna om beskattning av uthyrd arbetskraft. Den kategori som blir skyldig att lämna särskild uppgift är dock större än så. Även utländska näringsidkare som får en F-skattsedel ska lämna särskild uppgift. Storleken på denna grupp är svår att bedöma. Dessutom uppstår kostnader för utbetalare och mottagare av ersättning till företag utan fast driftställe i . Det är svårt att bedöma hur många som kommer att beröras av detta förslag. Kostnaderna för dem består i den tid som måste läggas på att lämna uppgifter till som sedan kan ligga till grund för beslut om F-skatt och särskild uppgift alternativt särskild beräkningsgrund. Kostnaden per företag för att ansöka om F-skatt och lämnande av särskild uppgift uppgår, enligt uppskattning, till . Kostnaden för att ansöka om särskild beräkningsgrund bedöms av regeringen uppgå till ungefär samma kostnad. I tabellen nedan visas antalet utstationerade arbetstagare uppdelat efter branschgrupp. av arbetstagarna finns i byggbranschen. 2019/20:190 Tabell 15.4 Antal utstationerade arbetstagare per branschgrupp 2019 Uthyrning, fastighetsservice, Verksamhet inom juridik, ekonomi, vetenskap och teknik Jordbruk, skogsbruk och fiske Handel; reparation av Försörjning av el, gas värme och Kultur, nöje och fritid Vård och omsorg, sociala Förvärvsarbete i hushåll; diverse varor och tjänster för Källa: , Rapport 2020:1 skriver i sitt remissvar att inga sysselsättningseffekter är att vänta av förslaget. Förslaget kan innebära en ökning av förvärvsinkomstbeskattningen för begränsat skattskyldiga personer som arbetar tillfälligt i och som ingår som personal i en svensk verksamhet. En högre beskattning bedöms framförallt leda till en långsiktigt lägre nettoinkomst för arbetstagaren; se Cahuc m.fl. (2014)3. Det innebär ett lägre ekonomiskt utbyte av att arbeta tillfälligt i och förväntas således leda till att utbudet av tillfällig Vidare innebär förslaget sannolikt ökade administrativa kostnader för arbetsgivarna i utlandet samt för de arbetstagare som berörs av förslaget. Denna kostnad kan i sin tur eventuellt övervältras på verksamheten i , med minskad efterfrågan på utländsk arbetskraft som följd. Det kan dock även/istället innebära minskade löner för de arbetstagare som berörs av förslaget. Vare sig det är arbetsgivaren i utlandet, verksamheten i eller arbetstagaren som bär bördan av ökade administrativa kostnader och eventuellt ökad beskattning, ökar sannolikt efterfrågan på inhemsk arbetskraft i de branscher där de berörda arbetstagarna är aktiva. (rapport 2018:3) befann sig i genomsnitt cirka 10 300 utstationerade arbetstagare i Det är möjligt att denna siffra inte motsvarar antalet arbetstagare vars beskattning ökar med förslaget (se diskussion i avsnitt 12.1.1), men den kan ändå ge en indikation på omfattningen. efterfrågan på inhemsk arbetskraft förväntas vara betydligt mindre än antalet utstationerade , då endast en del av de arbetstagare som berörs av förslaget förväntas sluta arbeta i . Dessutom kan efterfrågan på arbetskraft i de berörda branscherna minska totalt sett om arbetskraftskostnaderna för de svenska arbetsgivarna ökar genom att den utländska arbetskraften blir dyrare eller genom att de i större utsträckning anställer inhemsk arbetskraft som är dyrare. Enligt var de två största branscherna för utstationerade arbetstagare 2019 byggverksamhet och tillverkning. tredje största branschen var informations- och kommunikations- Tillsammans sysselsatte byggverksamhet, tillverkning och informations- och kommunikationsverksamhet av alla anmälda Bedömningen är att de branscher som i störst utsträckning berörs av förslaget sysselsätter personer med god förankring på svensk arbetsmarknad. En ökad efterfrågan förväntas därför på lång sikt endast medföra högre löner utan någon effekt på sysselsättningen i ekonomin som helhet, s.k. fullständig övervältring på lönerna. efterfrågan på personer med svag förankring på arbetsmarknaden förväntas dock leda till mer begränsad löneövervältring och därmed medföra en viss positiv effekt på den inhemska sysselsättningen. ekonomin som helhet är ökningen av den varaktiga sysselsättningen och arbetslösheten dock troligtvis försumbar. Att minskningen av utstationerade arbetstagare främst bidrar till högre löner bland inhemsk arbetskraft, snarare än till ökad sysselsättning, innebär att det totala antalet personer som arbetar i minskar. 3 Detta följer av att det långsiktiga arbetsutbudet generellt ansees vara betydligt mindre priskänsligt än den långsiktiga efterfrågan på arbetskraft; se Cahuc, P, S Carcillo & A Zylberberg (2014), Labor Economics, . 2019/20:190 påverkar dock inte de officiella måtten på sysselsättning och arbetslöshet i , eftersom dessa endast beaktar den folkbokförda befolkningen. Däremot syftar nationalräkenskapernas uppskattningar av det totala antalet arbetade timmar i ekonomin till att även inkludera utstationerad arbetskraft. Även här bedöms dock effekten bli försumbar. Det beror främst på två faktorer. För det första summerar de arbetade timmarna bland utstationerade till en liten post i förhållande till det totala antalet timmar i ekonomin. För det andra förväntas det långsiktiga arbetsutbudet av utstationerad arbetskraft vara relativt okänsligt för mindre inkomst- förändringar, varför en hög andel av antalet arbetade timmar bland utstationerade förväntas kvarstå på lång sikt även efter att det aktuella förslaget trätt i kraft. Förslaget bedöms minska efterfrågan på arbetskraft som inte är bosatta i . Bedömningen är att detta medför dels en ökning av efterfrågan på inhemsk arbetskraft, dels till högre löner för arbetskraft som är bosatta i . Ökningen av efterfrågan på inhemsk arbetskraft berör i huvudsak personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Denna ökning bedöms dock vara försumbar. Ökningen av lönerna berör främst personer med god förankring på arbetsmarknaden. Den sammantagna bedömningen av detta är att förslaget har en mycket liten effekt på inkomstfördelningen. 14.8Effekter för den ekonomiska jämställdheten Eftersom förslaget endast påverkar skattskyldigheten för utomlands bosatta ger det inte några direkta effekter på den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män i . De positiva effekter på sysselsättning och löner som förslaget bedöms medföra kan dock ge vissa indirekta effekter på den ekonomiska jämställdheten. Eftersom majoriteten av de som berörs av förslaget om beskattning av inhyrd arbetskraft arbetar inom byggverksamhet är det främst inom denna mansdominerade bransch som sysselsättningseffekterna förväntas uppstå. Därför bedöms förslaget medföra en marginell ökning av männens andel av den totala sysselsättningen och lönesumman. När det gäller övriga effekter delar regeringen bedömning. Förslagen ökar förutsättningarna för att motverka brottslighet på beskattningsområdet eftersom samma regler kommer att gälla för ett företag i utlandet som redan gäller för ett företag i . Förslagen bör därigenom även ha en brottsförebyggande effekt. har även övervägt vilka konsekvenser förslaget kan ha i Prop. 2019/20:190 följande avseenden: –för miljön, –möjlighet att nå de integrationspolitiska målen, –det kommunala självstyret, samt –för sysselsättning och offentlig verksamhet i olika delar av landet. Några konsekvenser i dessa avseenden har inte framkommit. 14.10Samlad bedömning av konsekvenser Förslaget är komplext och innehåller flera delar som berör många olika aktörer. I detta avsnitt görs en samlad bedömning och sammanvägning av samtliga konsekvenser. Det går inte att uppskatta storleken av alla konsekvenser i monetära termer. Den sammanvägda bedömningen delas därför upp i två delar. I den första delen sammanvägs konsekvenser som är möjliga att uppskatta storleken av. I den andra delen görs en resonerande sammanvägning av övriga konsekvenser. Den offentligfinansiella effekten uppskattas till +700 miljoner kronor. De direkta kostnaderna för statens myndigheter uppskattas till och det efterföljande året när de initiala investeringarna är gjorda till . Det innebär att nettot av offentligfinansiella effekterna och statens kostnader uppgår till +494 miljoner kronor (700-206) och efterföljande år till +561 miljoner kronor (700-139). Den samlade kostnaden för företag och enskilda uppskattas till och efterföljande år till . Sammantaget betyder detta att nettot av den offentligfinansiella effekten och samtliga kostnader uppskattas till +400 miljoner kronor (494-94) och efterföljande år till +503 miljoner kronor (561-58). En jämförelse mellan effekter som är beräkningsbara visar således att den offentligfinansiella effekten klart överstiger kostnaderna för förslagen. Det finns dock ytterligare positiva effekter och kostnader som inte är möjliga att uppskatta storleken på. De kostnader som inte är möjliga att uppskatta är de administrativa kostnaderna för utländska företag som ansöker om F-skatt för att slippa få en del av sin ersättning innehållen som preliminärskatt. Det kan även förväntas uppstå kostnader för svenska företag som blir skyldiga att innehålla preliminärskatt för utländska företag som inte har F-skattsedel. Det uppstår även indirekta kostnader genom att beskattningen och administrativa kostnader kommer att medföra att såväl utbudet som efterfrågan på utländsk arbetskraft kommer att minska något. Till viss del kommer minskningen av utländsk arbetskraft att ersättas av inhemsk, dock inte fullt ut. Av detta följer att viss produktion inte längre kommer att ske. Detta är att betrakta som en negativ följdeffekt av förslaget. medför förslaget en ökad konkurrensneutralitet som får positiva följdeffekter. När utrymmet minskar för företag att konkurrera genom lägre beskattning blir förut- sättningarna bättre för företag som lägger sina resurser på att skapa 2019/20:190 konkurrensfördelar genom bättre produkter eller effektivare produktion, istället för skattefördelar. Detta medför i sin tur en ökad produktivitet och ökad tillväxt i ekonomin. Sammantaget anser regeringen att de negativa direkta och indirekta kostnader som inte kan beräknas, långsiktigt bör överträffas av de positiva indirekta effekter som följer av ökad konkurrensneutralitet. Denna bedömning vilar på den principiella utgångspunkten att konkurrensneutralitet är en grundläggande och viktig förutsättning för en effektiv ekonomi. 15.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta I paragrafen anges vad som är skattepliktig inkomst enligt lagen. Uttrycket avlöning i första stycket 1 och 2 ändras till lön. en anpassning av terminologin till 11 kap. 1 § första stycket inkomst- skattelagen (1999:1229), förkortad IL, och innebär inte någon ändring i sak. Övriga ändringar i första stycket 1–12 och tredje stycket är redaktionella och innebär en språklig modernisering och förenkling av vissa uttryck. Ingen av ändringarna är avsedd att innebära någon ändring i sak jämfört med tidigare lydelse. I första stycket 10 omformuleras uttrycket annan härifrån uppburen genom verksamhet här i riket förvärvad inkomst av tjänst. Även denna ändring är redaktionell och innebär ingen ändring i sak. Liksom tidigare ska det således vara fråga om inkomst av tjänst som mottagaren får från och som förvärvats genom verksamhet i . I paragrafen anges inkomster som undantas från skatteplikt enligt lagen. En redaktionell ändring görs i inledningen så att utomlands bosatta personer anges i plural i stället för som tidigare i singular. Den s.k. 183-dagarsregeln i punkt 1 a–c flyttas till den nya 6 a §, se kommentaren till den paragrafen. Punkterna 2–6 benämns efter ändringen punkterna 1–5. Uttrycket avlöning i punkt 4 enligt den nya numreringen ändras till lön av samma skäl som anges i kommentaren till 5 § ovan. Uttrycket dubbelbeskattningsavtal i punkt 5 enligt den nya numreringen ändras till skatteavtal. Ändringen är en anpassning av terminologin till 2 kap. 35 § IL och innebär inte någon ändring i sak. Övriga ändringar i punkterna 2 och 4 är redaktionella. Avsikten är, på samma sätt som i 5 §, att språkligt modernisera och förenkla vissa uttryck och innebär ingen ändring i sak. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om undantag från skatteplikt. Paragrafen har i huvudsak utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Av första stycket framgår den s.k. 183-dagarsregeln, som anger att vissa ersättningar under vissa villkor undantas från skatteplikt enligt lagen. Första stycket motsvarar den tidigare bestämmelsen i 6 § 1 a−c. I första stycket görs även några redaktionella ändringar jämfört med den tidigare lydelsen av 6 § 1. Utomlands bosatta personer anges i plural i stället för som tidigare i singular. Uttrycket avlöning ändras till lön. Ändringen är en anpassning av terminologin till 11 kap. 1 § första stycket IL och innebär inte någon ändring i sak. Uttrycket tidrymd ändras till tidsperiod. Ändringen är en anpassning av terminologin till skatteavtal som ingåtts eller omförhandlats och innebär inte någon ändring i sak.