prop · H80360 · 2020-12-17 00:00:00 — Bestämmelsen markerar att det fria kunskapssökandet och den fria kunskapsspridningen är en förutsättning för högkvalitativ forskning och utbildning. Den markerar också att universitet och hög- skolor ska präglas av ett öppet samtalsklimat där olika idéer kan brytas Prop. 2020/21:60 mot varandra och oväntade resultat ska kunna lyftas fram. bidrar till ett demokratiskt och motståndskraftigt kunskapssamhälle. Det finns också anledning att stärka den forskningsbaserade kunskapen om den samhällsutveckling som försvagar demokratin och minskar människors säkerhet, lokalt som globalt. De senaste årens utveckling i och omvärlden visar på betydande problem och förändrade möns- ter när det gäller brottslighet och otrygghet. Det har skett en kraftig ökning av skjutningar och sprängningar där allt yngre personer, framför allt pojkar och män, utgör både förövare och offer. Ytterligare hot är terrorism och våldsbejakande extremism, hatbrott och andra brott som hotar demokratin. Även mäns våld mot kvinnor fortsätter att utgöra ett allvarligt samhälls- problem. Dödligt våld i familjen har minskat men utgör dock en betydande del av det dödliga våldet. finns det betydande ojämlikheter mellan olika geografiska områden när det gäller skolresultat, utbildningsnivå, sysselsättning, in- komst, hälsa, trygghet samt deltagande i demokrati och kulturliv. Den socioekonomiska segregationen riskerar att påverka sammanhållningen i samhället och skapa motsättningar mellan människor och grupper. Därför måste segregationen minska och dess orsaker identifieras och motverkas. Regeringen anser att det bör göras riktade forskningsinsatser mot detta område. Konstnärlig forskning spelar en viktig roll för samhällsutvecklingen. Liksom konsten är den konstnärliga forskningen en väsentlig del i det demokratiska samtalet genom att debattera, ifrågasätta och gestalta komp- lexa frågor. Denna demokratiska uppgift är också viktig i relation till genomförandet av Agenda 2030. Regeringen anser därför att det behövs en förstärkning av medlen för konstnärlig forskning. 4.5Satsningar på forskningsinfrastruktur för utveckling och tillväxt God tillgång till forskningsinfrastruktur är nödvändig för de flesta forsk- ningsområden för att kunna bedriva framgångsrik forskning och för att öka forskningens kvalitet. Det handlar bl.a. om stora forskningsanläggningar, databaser, avancerade mätverktyg, forskningsbibliotek, biobanker och storskaliga beräkningsresurser. Regeringen bedömer att det behövs en betydande ökning av medlen för forskningsinfrastruktur för att öka kvali- teten på svensk forskning, främja innovationer och bidra till ökad inter- nationalisering och genombrott som behövs för att möjliggöra klimat- omställningen samt stärka välfärden och skapa nya jobb. står värd för två världsunika forskningsinfrastrukturer som kan användas för att studera de allra minsta strukturerna i olika typer av material med hjälp av neutroner (European Spallation Source, ESS) och röntgenljus (). Anläggningarna ger förutsättningar för svenska forskare att aktivt medverka till vetenskapliga genombrott inom områden såsom läkemedel, kemi, livsmedel, förpackning, energi, elektronik, kultur- arv och fordon. SciLifeLab är en nationell forskningsinfrastruktur inom de molekylära livsvetenskaperna som initierades och 2020/21:60 som har etablerat sig internationellt som ett center av högsta kvalitet. Dessa infrastrukturer kommer att bidra till hög kvalitet inom svensk forsk- ning och innovation samt öka det internationella samarbetet genom ökade kontakter med forskare från andra länder. De bedöms därför som strate- giskt viktiga för svensk forskning och innovation. 4.6Universitet och högskolor ska ha en central roll i samhällsbygget Ett av regeringens övergripande mål är att det ska ske en kvalitetsförstärk- ning av forskningen. Lärosätena har ett tydligt ansvar för att verksamheten bedrivs så att hög kvalitet uppnås, och forskningskvaliteten ska granskas fortlöpande i interna och externa processer, nationellt och internationellt. Det är flera myndigheter och andra aktörer som på olika sätt följer upp och analyserar forskningskvalitet och en ständig utveckling av uppföljningen sker. Inom ramen för det nationella kvalitetssäkringssystemet som Univer- sitetskanslersämbetet ansvarar för inkluderas, efter regeringens beslut, även forskningsverksamheten. Det kommer bidra till att ytterligare stärka och utveckla forskningens kvalitet. Därutöver behövs det en mer ändamålsenlig styrning som tydligare främjar kvalitet och bättre möter samhällets behov. En utvecklad styrning behöver ta sin utgångspunkt i lärosätenas särskilda uppdrag och verksam- het, som motiverar en hög grad av självbestämmande. Styrningen behöver bli mer fokuserad, långsiktig och lärosätesspecifik. Därför avser rege- ringen utveckla myndighetsstyrningen med en tydligare inriktning på vissa prioriterade områden där lärosätesspecifika mål sätts och följs upp för varje område. Under kommande period avser regeringen att lägga fokus på vissa områden, såsom kompetensförsörjning, jämställdhet, trygga anställningar och samverkan mellan lärosäten och omgivande samhälle. Som ett led i en fortsatt utveckling av den strategiska forskningspoli- tiken inrättas ett nytt universitet i . Regeringen anser att Mälar- dalens högskola bör bli ett nytt universitet . Högskolan, med säte i och , har en lång och stark samverkans- tradition med industri och offentlig sektor i regionen. hög- skola har varit framgångsrik i att attrahera externa forskningsmedel och det finns stor utvecklingspotential för att ytterligare förstärka forskning och utbildning i en för strategiskt viktig tillväxtregion om hög- skolan får växa och bli ett universitet. Lärosätet har en forskningsprofil som omfattar framför allt tekniska områden, men också områden inom t.ex. välfärd och hälsa. har goda förut- sättningar att bidra till att möta flera av samhällsutmaningarna, men en ännu större potential som ett blivande universitet. Ökad forskningskapa- citet vid lärosätet kan främja nya jobb, hållbar tillväxt och stärka regio- nernas och utveckling. Regeringen avser därför att besluta att ska bli universitet och avser också att avsätta forskningsresurser för att ge lärosätet förutsättningar att utvecklas som universitet (se avsnitt 6.1.5). Innan regeringen beslutar om att ska få benämnas universitet avser regeringen att inhämta underlag om verksamhetens kvalitet. Regeringen bedömer dock att det finns starka skäl att framöver införa kriterier som grund för beslut om att i Prop. 2020/21:60 få benämnas universitet och avser att besluta om det . har en lång tradition av samverkan mellan stora och små företag, organisationer, akademi, forskningsinstitut, civilsamhälle och det offent- liga för att hitta gemensamma lösningar på framtidens problem. Rege- ringen anser att samverkan ska främjas och vara en naturlig och integrerad del av lärosätenas uppgift att anordna utbildning och bedriva forskning. Samverkan bidrar till att stärka kvaliteten och relevansen i utbildning och forskning. Universitet och högskolor behöver samverkan för att verksam- heten ska kunna bidra till att möta samhällsutmaningarna, till samhällets utveckling och välfärd liksom hållbar tillväxt, konkurrenskraft och fler jobb. Regeringen föreslår i denna proposition att högskolelagen ska ändras för att tydligare framhålla vikten av samverkan. Vidare bedömer rege- ringen att det behövs både ekonomisk premiering samt utökad uppföljning och utvärdering av den samverkan som sker. är ett av världens mest innovativa länder, men det behövs fortsatta investeringar för att bibehålla och utveckla konkurrenskraften. Innovation effektiviserar och transformerar ekonomiska, miljömässiga och sociala system och driver på samhällsutveckling. Regeringen anser att det natio- nella innovationssystemet behöver stärkas såväl i glesa som i täta miljöer. Kopplingen till det regionala utvecklingsarbetet, innefattande bl.a. regio- nala innovationsstrategier, strategier för smart specialisering eller motsva- rande, samt att utveckla samordningen mellan den nationella och den regionala nivån är viktigt i detta sammanhang. Innovationssystemet be- höver utvecklas för att förbättra samhällets omställningsförmåga, möta samhällsutmaningar och bidra till att stärka det globalt konkurrensutsatta näringslivet. I regeringens export- och investeringsstrategi, som antogs , lyfts vikten av att använda innovationsledarskap för att stärka näringslivets exportförmåga och internationella konkurrenskraft fram som en strategisk målsättning. Hälften av den svenska exporten kom- mer från utlandsägda företag som investerat i och nästan hälften av de privata investeringarna inom forskning och utveckling görs av utlandsägda företag. En annan av de strategiska målsättningarna är att attraktionskraft för utländska investeringar, kompetens, talanger och besökare ska öka. I export- och investeringsstrategin presenteras olika forsknings- och innovationsinsatser som ska bidra till dessa målsättningar. För att ta tillvara de möjligheter som ges med ny teknik och innovation har regeringen tillsatt innovation och etik (Komet) som har i uppdrag att sprida kunskap och lämna förslag till regeringen om ansvarsfull teknikutveckling, regelverk och innovation, samverkande förvaltning och möjliggöra försöksverksamhet. De innovationssatsningar som redovisas i denna proposition ökar förut- sättningarna för att nyttiggöra ny kunskap och nya lösningar. Satsningarna riktas till förbättrad samverkan mellan näringslivet, lärosäten, forsknings- 2020/21:60 institut, offentlig sektor och andra aktörer i hela landet. Parallellt skapas förutsättningar som bidrar till en hållbar utveckling i linje med Agenda 2030. Modellen med samverkansprogram inrättades av regeringen och regeringen lanserade 2019 fyra nya samverkansprogram för att stärka sam- verkan mellan näringsliv, akademi och det offentliga. I arbetet med de nya samverkansprogrammen och styrningen av myndigheternas arbete med innovationsstödjande verksamhet beaktar regeringen de synpunkter som förde fram i sin granskning av statens satsningar på strate- giska samverkans- och innovationsprogram (skr. 2019/20:185). Program- men baseras på svenska styrkeområden och områden av stor betydelse för framtida tillväxt: näringslivets klimatomställning, näringslivets digitala strukturomvandling, hälsa och life science samt kompetensförsörjning och livslångt lärande. Samverkansprogrammen återspeglas även i priorite- ringarna i denna proposition, i form av valet av samhällsutmaningar och innovationssatsningar. För att även fortsättningsvis ska vara en framstående forsknings- och innovationsnation krävs att kunskapen om immateriella tillgångars betydelse för ett ökat värdeskapande och nyttiggörande av forsknings- baserad kunskap fortsätter att öka. Genom förslagen i propositionen ökas tillgängligheten till expertkunskap på området för hela innovationskedjans aktörer och bättre förutsättningar för att genomföra fler innovations- upphandlingar skapas. Parallellt med detta fortsätter att arbeta för att det enhetliga patentsystemet i EU ska träda i kraft. Även den pågående nationella patentreformen fortgår. 4.8En nationell strategi för EU-samarbetet Det europeiska forskningssamarbetet är av stor betydelse för svenska uni- versitet och högskolor, näringsliv, institut och andra aktörer. Samarbetet har tjänat väl och ökar möjligheten till att ny kunskap ska lösa gemensamma samhällsutmaningar. EU:s nästa ramprogram Horisont startar och kommer liksom de tidigare vara strategiskt viktigt för svensk forskning och innovation. I förhandlingarna har regeringen till- sammans med likasinnade medlemsstater starkt framhållit vikten av att forskning och innovation som finansieras via ramprogrammet måste hålla högsta kvalitet. EU:s ramprogram för forskning och innovation är en del av EU-bud- geten där får tillbaka betydande resurser. Ett högt deltagande ger också svenska aktörer tillgång till nätverk, bidrar till högre kvalitet och innebär en möjlighet att ta del av andras kunskap och forskningsresultat. Det är angeläget att hitta synergier med insatser på nationell och regional nivå. När nationella och regionala prioriteringar sammanfaller med euro- peiska prioriteringar, t.ex. via de nationella forskningsprogrammen, kan positiva synergier uppstå. Svenska finansiella bidrag till EU:s partner- skapsprogram ska därför integreras i de nationella satsningarna. Det har inte funnits en nationell strategi för att uppnå ett visst deltagande eller en viss finansiering från EU:s forskningsbudget. Rege- ringen har därför gett i uppdrag till de forskningsfinansierande myndig- heterna att föreslå en strategi för det svenska deltagandet i Horisont Prop. 2020/21:60 (U2020/3335). avser att presentera en strategi för svenskt deltagande i Horisont . 4.9Internationalisering och hållbar utveckling För att ska vara en ledande forsknings- och kunskapsnation med forskning och utbildning av internationellt sett hög kvalitet krävs både internationell samverkan och en hög grad av internationalisering. Univer- sitet och högskolor är en del av en global utbildnings- och forskningsarena och därför behövs interaktion med aktörer i såväl höginkomstländer som i låg- och medelinkomstländer. Förstärkt klimathänsyn måste tas i inter- nationaliseringsarbetet. Regeringen anser att den nuvarande lydelsen om internationalisering i högskolelagen inte svarar upp mot det behov av internationaliserings- arbete som finns inom högre utbildning och forskning. Därför före- slår regeringen i denna proposition att högskolelagen ska ändras så att det tydligt framgår att den internationella verksamheten ska stärka kvaliteten i högre utbildning och forskning samt bidra till en hållbar utveckling. Internationella forskningssamarbeten kan dock innebära vissa risker. Det är angeläget att säkerställa skydd av forskningsresultat eftersom det utgör en strategisk resurs när det gäller ekonomiska välstånd och tillväxt. Viss forskningsverksamhet vid universitet och högskolor utgör därför skyddsvärd verksamhet som lyder under säkerhetsskyddslagen (2018:585). I budgetpropositionen föreslår regeringen att de statliga anslagen för forskning och innovation ökas med 2021. , 2023 och 2024 beräknas satsningarna till , respektive i ökade anslag. Anslagsökningarna avser universitet och högskolor, forskningsfinan- siärerna , Verket för innovationssystem (), Forsk- ningsrådet för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) samt industri- forskningsinstitutet (som är ett statligt ägt bolag), Rymdstyrel- sen och Anslag 1:6 Finansmarknadsforskning. Förutom satsningar på nationella forskningsprogram (NFP) och andra forskningssatsningar ingår även satsningar som kopplar till innovation. Nivåökningen presenteras i de följande avsnitten och fördelas enligt tabell 4.1 nedan. Fördelning av ökade forskningsmedel Laborativt stöd vid framtida pandemier NFP Virus och pandemier Forskarskolor hum/sam Sänkta trösklar för nyttiggörande och Datadriven ekonomi och AI NFP Hav och vatten Hållbar utveckling av den gröna och blå NFP Hållbart samhällsbyggande, klimat och socialt bostadsbyggande. NFP Hållbart samhällsbyggande, landsbygd och regional utveckling Finansmarknadsforskning, anslag 1:16 5Analys av trender inom forskning och innovation Forsknings- och innovationssystem både påverkar och påverkas av det omgivande samhället. Nya forskningsresultat och innovationer leder till nya kunskaper, verksamheter, varor och tjänster som på olika sätt får effekter på vårt sätt att leva och arbeta. påverkas forsknings- och innovationssystemet av den sociala, ekonomiska och teknologiska utveck- lingen. och utveckling () pekar på ett antal globala och starka förändringskrafter inom områden såsom demografi, naturresurser och energi, klimatförändringar och miljö- frågor, globalisering, politisk och ekonomisk utveckling, samt hälsa, ojämlikhet och välfärd (Science, Technology and Innovation Out- look 2016, 2018). Dessa trender påverkar våra samhällen , men också framtidens forskning, teknologiska utveckling och innovation. framhåller att teknologisk utveckling kommer att interagera med föränd- 2020/21:60 ringskrafterna. Nya innovationer och forskningsgenombrott kan erbjuda lösningar på de samhällsutmaningar som finns, men kan även innebära risker och osäkerheter vad gäller exempelvis personlig integritet, immate- riella rättigheter och arbetsmarknadens utveckling. analyserar förändringar av världens forsknings- och innovations- system och försöker förutsäga den framtida utvecklingen. Dessa analyser visar exempelvis på att den offentliga finansieringen av forskning och utveckling (FoU) bland medlemsländerna har minskat , vilket i vissa länder har kompenserats genom generösare FoU-avdrag. Den offentliga sektorns finansiering av forskning styrs i högre grad än tidigare mot olika samhällsutmaningar inom bl.a. miljö och hälsa, som FN:s hållbarhetsmål används allt mer som ett ramverk för prioritering. konstaterar att den utmaningsdrivna forskningen innebär mer tvär- vetenskap, men också fler inslag av att allmänheten involveras i forsk- ningsprocessen. Vetenskapens utveckling bedöms vara starkt beroende av den tekniska utvecklingen och av kostsamma forskningsinfrastrukturer, vilket inkluderar utvecklingen inom samhällsvetenskap och humaniora. Stora forskningsinfrastrukturer spelar även en viktig roll för att kunna lösa stora samhällsutmaningar inom till exempel miljöområdet. Internationa- liseringen innebär att fler länder, företag, lärosäten och enskilda forskare organiseras allt mer i öppna nätverk. Öppen vetenskap ökar tillgänglig- heten till både publikationer och data och blir ett sätt att höja effektiviteten och underlätta för kunskapsöverföring, vilket påskyndar framstegen inom forskning och innovation. lägger också särskild vikt vid den ökade tillgången och användningen av forskningsdata, samt vetenskapens användning av artificiell intelligens och maskininlärning. En gemensam nämnare är behovet av en anpassningsbar politik med kapacitet att snabbt agera och reagera på den snabba utvecklingen i samhället både vetenskap- ligt och tekniskt. Framför allt medför den snabba teknologiska utveck- lingen osäkerheter och risker som den privata sektorn inte ensamt kan möta. Staten kan då behöva involveras i dessa förändringsprocesser. konstaterar vidare att jämställdhet inom forskning- och innova- tionssystem är en strategisk fråga som de flesta länder arbetar med. Regeringen fokuserar i denna proposition på fem övergripande sam- hällsutmaningar som är angelägna att hantera för forsknings- och inno- vationspolitiken. Dessa är utmaningar kopplade till klimat och miljö, digi- talisering, hälsa och välfärd, kompetensförsörjning och ett demokratiskt och starkt samhälle. Regeringens utmaningar ligger därmed i linje med de globala och starka förändringskrafter som har identifierat. 5.1Svensk forskning och innovation – överblick och internationella jämförelser Det svenska systemet för forskning, utveckling och innovation känne- tecknas bl.a. av att den statliga finansieringen är koncentrerad till univer- sitet och högskolor och att den svenska institutssektorn är mindre än i många jämförbara länder. De totala avsättningarna för forskning och utveckling (FoU) uppgick till av BNP och har varierat mellan av BNP (MSTI Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU-intensiva i världen. 2020/21:60 SCB:s statistik (2020) visar att företagens investeringar i FoU uppgick till 2019, motsvarande en andel på av BNP. De statliga FoU-anslagen uppgick till (SCB), vilket fördelas till universitet och högskolor, forskningsfinansiärer och andra statliga myndigheter. Om annan offentlig FoU-finansiering läggs till, dvs. medlen från de forskningsstiftelser som bildades med lön- tagarfondsmedel, kommuners och regioners finansiering, övriga offentliga investeringar samt EU-medel så uppskattas de offentliga investeringarna i FoU till av BNP. 5.1.1Det svenska forskningssystemet i internationell jämförelse har länge varit ett internationellt framgångsrikt forsknings- och innovationsland med hög FoU-intensitet i form av en stor andel forskare i befolkningen, hög produktion av vetenskapliga artiklar och ett bra cite- ringsgenomslag. har den globala styrkebalansen förändrats och nya länder placerar sig i den absoluta toppen när man studerar indikatorer för forskning och innovation. Exempelvis är det land som pro- ducerar forskning av högst kvalitet om man mäter andelen högciterade publikationer, följt av , , och . och producerar överlägset flest artiklar , medan och är de länder som investerar mest FoU-medel i relation till BNP. I figur 5.1 ges en översiktlig bild av det svenska forskningssystemet jämfört med ett antal framstående länder. Jämförelsen visar att har fortsatt höga FoU-investeringar i relation till BNP såväl totalt som inom företags- och högskolesektorerna. Vidare utmärker sig genom att det finns en stor andel forskare vilka producerar många artiklar i relation till befolkningens storlek. När det gäller citeringsgenomslag är resultatet sämre och ligger ungefär på genomsnittet i . Det svenska forskningssystemet i internationell jämförelse Totala utgifter för FoU som Företagens utgifter för FoU som andel av BNP för FoU som andel av BNP Antal forskare per tusen Median för de fem Källa: och Clarivate Analytics. Uppdaterad figur från Forskningsbarometern , . Den europeiska rankningslistan European Innovation Scoreboard mäter EU-ländernas och vissa andra länders innovationsförmåga. har varit EU:s innovationsledare och följs av , och (2020). är dock det land i som får allra bäst resultat. EU som helhet ligger, enligt nämnda ranknings- lista, före länder som , , och , men efter Syd- korea, , och . Den långsiktiga trenden är att länder som ligger före EU utökar försprånget, medan länder som ligger bakom är på väg ikapp. Man kan notera att även om ligger i toppen av Euro- pean Innovation Scoreboard så visar resultat från Regional Innovation Scoreboard att det finns tydliga regionala skillnader inom . Forskare och övrig FoU-personal är centrala i ett väl fungerande inno- vationssystem. Även om många innovationer kommer till stånd utan FoU är högutbildad FoU-personal mycket viktig för många olika typer av innovationsverksamheter, både direkt och indirekt. FoU-personal per 1 000 sysselsatta i olika länder visas i figur 5.2. I denna jämförelse finns den högsta andelen FoU-personal bland de sysselsatta i , och . I ökade andelen . FoU-personal per 1 000 sysselsatta FIN SWE KOR AUT BEL FRA GER NDL GBR JPN Källa: , and Technology Indicators (database). 5.1.2Finansieringen av forskning och utveckling i olika länder har en hög FoU-finansiering relativt ekonomins storlek, fram- förallt till följd av näringslivets satsningar. Figur 5.3 visar att uppgick FoU-investeringarna i till totalt av BNP. (4,) och (4,) är de länder som satsar överlägset mest, men de är inte lika dominerande om man använder det alternativa måttet FoU-utgifter per capita. Andra länder som ligger är , , , och . EU:s med- lemsländer har ett genomsnittligt värde på , vilket är långtifrån EU:s gemensamma målsättning på . FoU-satsningar uppgår till av BNP och når . FoU-utgifter som andel av BNP och FoU-utgifter per capita FoU-utgifter som andel av BNP FoU-utgifter som andel av BNP Källa: MSTI (Uppdaterad figur från Forskningsbarometern , ). Företagen står för den största delen av de totala FoU-utgifterna. Både i och i som helhet står företagen för av FoU- utgifterna. Företagens FoU-utgifter som andel av näringslivets totala förädlingsvärde visas i figur 5.4. Förädlingsvärde kan definieras som det mervärde som företag adderar till de produkter de säljer, dvs. företags intäkter minus kostnader. och har de högsta utgifterna i relation till förädlingsvärde. I ligger utgifterna på . För de flesta av i jämförelsen har det inte skett några större förändringar mellan 2013–2017.