prop · H703192 · 2020-06-30 00:00:00 — iarbetslöshetsförsäkringen per inskrivet år då den sökande haft rätt till arbetslöshetsersättning.35 Därtill har vi beräknat antalet möten och andra kontakter per inskrivet år för varje sökande.36 Slutligen har vi beräknat antalet skickade platsförslag och platsanvisningar per inskrivet år, antalet inlämnade och granskade aktivitetsrapporter per inskrivet år samt antalet sökta jobb per inskrivet år.37 30Se Bilaga 4 för en mer utförlig beskrivning. 31Kategoriska variabler för ålder, födelseland, utbildningsnivå och utbildningsinriktning. Arbetslöshetshistorik är en dummyvariabel som avser om individen varit inskriven 2–. Rätt till arbetslöshetsersättning är en dummyvariabel som avser om individen hade rätt till arbetslöshetsersättning vid inskrivningen. 32Se Bilaga 4 för en mer utförlig beskrivning. 33Uppgifterna om individen är i arbete eller inte baseras på uppgifter från Arbetsförmedlingens register. Det är uppgifter om varför den sökande har lämnat Arbetsförmedlingen, och uppgifter om den sökande har blivit inskriven igen. Det är även uppgifter om beslut om subventionerade anställningar. Arbete med stöd avser alla typer av subventionerad anställning. 34Med kompletterande aktörer avses beslut om stöd och matchning och introduktion till arbete. Med utbildning avses arbetsmarknadsutbildning och förberedande utbildning. 35Antalet sanktioner avser sanktioner enligt 43 och 43 a §§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. Tiden med rätt till ersättning har beräknats utifrån tiden den sökande med rätt till arbetslöshetsersättning har varit inskriven som arbetslös utan program. 36Med möten avses fysiska besök. efter inskrivning har exkluderats ur Anledningen är att ett obligatoriskt planeringssamtal normalt äger rum då. Se och , ”Hur ofta träffas arbetssökande och arbetsförmedlare ? ,” 2017. 37Uppgifterna om skickade platsförslag och platsanvisningar samt antalet sökta jobb kommer från aktivitetsrapporter som sökande har skickat in. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Deskriptiv statistik av utfallsvariabler för sökande som ingår i analysen Sannolikhet att vara i arbete (%) Sannolikhet att vara i arbete med stöd (%) Sannolikhet att vara i arbete utan stöd (%) Antal beslut om extern aktör per inskrivet år Antal beslut om praktik per inskrivet år Antal beslut om utbildning per inskrivet år Antal meddelanden till arbetslöshetskassa med rätt Antal sanktioner i arbetslöshetsförsäkringen med Antalet möten per inskrivet år Antal andra kontakter per inskrivet år Antal skickade platsförslag och platsanvisningar per Antal inlämnade aktivitetsrapporter per inskrivet år Antal granskade aktivitetsrapporter per inskrivet år Antal sökta jobb per inskrivet år Källa: bearbetning. De sökande som ingår i analysen är de som haft en förmedlare som haft minst 30 nyinskrivna sökande och som arbetade vid ett kontor med minst 5 sådana förmedlare. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N 3.2 Resultat av analysen 3.2.1 Betydande skillnader i sannolikheten att vara i arbete Vi börjar med att analysera skillnaden i resultat mellan förmedlare. Vår analys visar att det finns betydande skillnader mellan förmedlare i sannolikheten att vara i arbete för de sökande (se figur 1). Vi kan konstatera att knappt en fjärdedel av förmedlarna är så framgångsrika att de får fler i arbete än väntat. På motsvarande vis får cirka en fjärdedel av förmedlarna färre i arbete än väntat. För att illustrera spridningen i resultat har vi tagit fram ett räkneexempel. Det visar att om samtliga förmedlare vore lika framgångsrika som den mest framgångsrika fjärdedelen av förmedlarna skulle fler av de nyinskrivna sökande vara i arbete , allt annat lika.38 Det motsvarar en ökning . Resultatet av vår skattning är storleksmässigt snarlik den tidigare studie som gjorts.39 Figur 1 Förmedlareffekter avseende sannolikheten att vara i arbete Källa: analys. n = 2 222. Förmedlareffekter har skattats för förmedlare med minst 30 nyinskrivna sökande vid kontor med minst 5 sådana förmedlare. Vi studerar även utfallsmåtten för arbete utan stöd och arbete med stöd separat (se tabell 2). Variationen i förmedlareffekt avseende sannolikheten att vara i arbete utan stöd är marginellt större än variationen i förmedlareffekter avseende att vara i arbete totalt. Variationen i förmedlareffekter avseende sannolikheten att vara i arbete med stöd är väsentligt större. Ett räkneexempel visar att om samtliga förmedlare var lika framgångsrika i att få sökande i arbete med stöd som den 38Beräkningen baseras på de skattade förmedlareffekterna. 39Se , ”How Important are Caseworkers - and Why? New Evidence from Swedish Employment Offices”, 2011. 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N fjärdedel som är mest framgångsrik skulle ökningen bli –vilket är mer än en fördubbling. Våra resultat tyder alltså på att det finns betydande skillnader i resultat mellan förmedlare. Förmedlareffekterna avseende våra olika utfallsmått för sannolikheten att vara i arbete är också statistiskt signifikanta. De kan förklara mellan av variationen i sannolikheten att vara i arbete.40 3.2.2 Stora skillnader i antalet beslut och möten Vi övergår nu till att studera skillnader i arbetssätt. Vår analys av förmedlareffekter avseende arbetssätt visar att det finns stora skillnader i hur förmedlare arbetar (se tabell 2). Skillnaderna är stora för antalet fattade beslut om kompletterande aktörer och utbildningar, antalet möten och antalet skickade platsförslag och platsanvisningar. Det finns även betydande skillnader för antalet andra kontakter och antalet granskade aktivitetsrapporter. De sökandes sökaktivitet skiljer sig också kraftigt mellan förmedlare. Förmedlareffekterna avseende samtliga utfallsmått för arbetssätt är också statistiskt signifikanta.41 För att illustrera skillnaderna i hur förmedlare arbetar har vi tagit fram följande räkneexempel. Vi har beräknat hur stor ökningen av de olika utfallsmåtten för arbetssätt skulle bli om samtliga förmedlare använde varje arbetssätt lika mycket som den fjärdedel respektive tiondel av förmedlarna som använde det mest, allt annat lika. Resultatet av beräkningen visas i figur 2. Ökningen skulle bli som störst för antalet beslut om externa aktörer. Dubbelt så många beslut om externa aktörer skulle ha fattats, om samtliga förmedlare hade fattat lika många beslut som den fjärdedelen av förmedlarna som fattade flest beslut. Med motsvarande jämförelse hade ökningen även blivit mycket stor för antalet beslut om utbildningar och för antalet möten, . Poängen är alltså inte att det nödvändigtvis är önskvärt med exempelvis fler insatser, utan räkneexemplet är enbart ett sätt att illustrera spridningen i arbetssätt Resultaten tyder på att det finns stora skillnader i hur förmedlare arbetar. Skillnaderna är större där regelverket ger ett större handlingsutrymme, såsom för beslut om externa aktörer, utbildningar, platsförslag och antalet möten. Skillnaderna är mindre för antalet meddelanden till arbetslöshetskassor, där ett omfattande regelverk finns. För antalet sanktioner, som förmedlaren bara indirekt kan påverka, är skillnaderna ännu mindre. 40Resultat av de regressioner som används för att skatta förmedlareffekterna avseende resultat. 41Resultat av de regressioner som används för att skatta förmedlareffekterna avseende arbetssätt. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Figur 2 Beräknade ökningar för utfallsvariabler om samtliga förmedlare använde ett visst arbetssätt lika mycket som den tiondel respektive fjärdedel som använde det mest, Antal beslut om externa aktörer* Antal beslut om praktik* Antal beslut om utbildning* Antal meddelanden till arbetslöshetskassa** Antal sanktioner i arbetslöshetsförsäkringen** Antal andra kontakter* Antal platsförslag och platsanvisningar* Antal inlämnade aktivitetsrapporter* Antal granskade aktivitetsrapporter* Antal sökta jobb* 0 50 100 150 200 250 Ökning, procent * Per inskrivet år. ** Per år med rätt till ersättning. Källa: analys. n = 2 222. Beräkningen baseras på de skattade förmedlareffekterna. Beräkningen är ett sätt att illustrera spridningen i förmedlareffekter och ska inte tolkas som att det nödvändigtvis är önskvärt med en ökning. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 2 Spridningen i förmedlareffekter avseende resultat och arbetssätt Sannolikheten att vara i arbete (%) -1,36 -5,69 Sannolikheten att vara i arbete med stöd efter -1,55 Sannolikheten att vara i arbete utan stöd efter -1,61 -6,11 Antal beslut om extern aktör per inskrivet år -0,18 Antal beslut om praktik per inskrivet år -0,03 Antal beslut om utbildning per inskrivet år -0,09 Antal meddelanden till arbetslöshetskassa per -0,10 år med rätt till ersättning Antal sanktioner i arbetslöshetsförsäkringen -0,02 med rätt till ersättning Antalet möten per inskrivet år -0,25 Antal andra kontakter per inskrivet år -0,51 Antal skickade platsförslag och -0,03 -0,35 platsanvisningar per inskrivet år Antal inlämnade aktivitetsrapporter per -0,47 Antal granskade aktivitetsrapporter per -0,16 Antal sökta jobb per inskrivet år -1,48 Källa: analys. n = 2 222. Förmedlareffekter har estimerats för förmedlare med minst 30 nyinskrivna sökande vid kontor med minst 5 sådana förmedlare. 3.2.3 Förmedlare använder sig i olika grad av stöd Vi lämnar nu för tillfället analysen av förmedlareffekter och studerar istället i vilken utsträckning förmedlare uppger att de använder sig av de olika verktyg och stöd som myndigheten tillhandahåller i förmedlingsarbetet. Uppgifter om detta kommer från den enkät som har skickat till förmedlarna. Det visar sig att det finns betydande skillnader mellan förmedlare (se tabell 3). De flesta förmedlare uppger att de i hög utsträckning använder sig av planeringsverktyget, handläggarstöden, ärendehanteringssystemet () och konsultationer med kollegor. När det gäller metodbeskrivningar på intranätet är det ungefär lika många som uppger att de använder det i ingen eller endast liten utsträckning som de som uppger att de använder det i hög utsträckning. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Spridningen är alltså ganska stor. Samma sak gäller för AF rådgivning, men här är spridningen något mindre. Bedömningsstödet uppges inte användas i någon större utsträckning, och det finns en stor spridning mellan förmedlarna. Stöd genom konsultation av chef uppges inte heller vara särskilt vanligt, men här är spridningen något mindre. Tabell 3 Förmedlarnas svar på frågan: I vilken grad använder du följande verktyg och stöd i ditt arbete som arbetsförmedlare? 1 = Inte alls, 7 = I mycket hög utsträckning. metoder som finns på intranätet Stöd genom att konsultera kollegor Stöd genom att konsultera min chef Källa: enkät. Avser förmedlare med minst 30 nyinskrivna sökande vid kontor med minst 5 sådana förmedlare som svarat på enkäten. 3.2.4Det finns samband mellan resultat och arbetssätt, men de går inte att tolka som effekter Slutligen studerar vi sambandet mellan förmedlarnas resultat och deras arbetssätt (se tabell 4). Förmedlare som fattar fler beslut om externa aktörer får färre i arbete totalt, och utan stöd. Förmedlare som fattar fler beslut om utbildning får färre i arbete utan stöd, men fler i arbete med stöd. Fler beslut om praktik samvarierar positivt med resultatmåtten för arbete totalt och med stöd. Antalet besök har däremot ett negativt samband med resultatmåtten, men det omvända gäller för antalet andra kontakter.42 Antalet meddelanden till arbetslöshetskassor och antalet granskade aktivitetsrapporter har inget signifikant samband med resultaten. Förmedlare som skickar många platsförslag och platsanvisningar får fler i arbete, totalt och utan stöd. Överlag finns det inga, eller svaga, samband mellan resultaten och användningen av verktyg och stöd. Dock finns det ett negativt samband mellan att använda metodbeskrivningar och att få sökande i arbete utan stöd. 42Vissa av de skattade sambanden kan vid en första anblick tyckas vara mycket stora. Här ska man dock ha i åtanke att medelvärdet för dessa variabler är relativt lågt. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Användandet av handläggarstöd och ärendehanteringssystem har svaga men signifikanta samband med att få sökande i arbete med stöd. Sambanden ska emellertid inte tolkas som effekter av arbetssätt på sannolikheten att vara i arbete . Det kan, även om vi antar att vi har kontrollerat fullständigt för de sökandes förutsättningar, finnas andra variabler som förklarar skillnaden i både arbetssätt och resultat. Det är till exempel tänkbart att förmedlare som är skickligare eller arbetar hårdare är bättre på att både hitta praktikplatser och få sökande i arbete. Sambanden tyder ändå på att förmedlare som i högre utsträckning använder sig av insatser från externa aktörer och av utbildningsinsatser uppnår sämre resultat. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Tabell 4 Samband mellan å ena sidan förmedlareffekterna avseende andelen i arbete och åandra sidan förmedlareffekterna avseende arbetssätt samt den självskattade användningen av verktyg och stöd att vara i arbete att vara i arbete att vara i arbete Antal beslut om extern aktör per inskrivet år -7,35** -7,63** Antal beslut om praktik per inskrivet år 22,48** 18,79** Antal beslut om utbildning per inskrivet år -3,30 3,78** -6,79** Antal meddelanden till arbetslöshetskassa per 4,16* -3,51** 7,50** år med rätt till ersättning Antalet möten per inskrivet år -1,49* 1,00* -2,45** Antal andra kontakter per inskrivet år 1,19** -0,52* 1,69** Antal skickade platsförslag och platsavisningar 1,26* -0,27 1,58** Antal granskade aktivitetsrapporter per -0,86 Självskattad användning av verktyg och stöd -0,13 -0,11 -0,03 0,38** -0,27 -0,27 -0,10 -0,20 Beskrivning av Arbetsförmedlingens metoder -0,33 -0,53* som finns på intranätet 0,27** Stöd genom att konsultera kollegor -0,38 -0,19 -0,23 Stöd genom att konsultera min chef -0,04 -3,20* * Signifikant på 5-procentsnivån. ** Signifikant på 1-procentsnivån. Källa: analys. Analysen är på förmedlarnivå. De oberoende variablerna är förmedlareffekter. Variablerna för förmedlarbakgrund är utbildningsnivå, anställningstid, ålder, kön och födelseland. Standardfelen är klustrade på kontorsnivå. 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2.5 Hur ska vi tolka resultaten? De huvudsakliga resultaten i detta kapitel är att det finns stora skillnader i hur förmedlare arbetar och betydande skillnader i vilka resultat de når. När det gäller arbetssätt finns det särskilt stora skillnader i hur ofta sökande får utbildningsinsatser eller insatser från externa aktörer. Förmedlare som i högre utsträckning använder sig av insatser från externa aktörer och av utbildningsinsatser uppnår sämre resultat. Resultaten i detta kapitel ska tolkas med en viss försiktighet eftersom vi inte kan utesluta att det kan finnas selektion av sökande till förmedlare som vi inte tagit hänsyn till. Det är därför tänkbart att resultaten åtminstone delvis kan förklaras av att vissa förmedlare har sökande med sämre förutsättningar. ett rikt datamaterial som gjort det möjligt att kontrollera för mycket av det som påverkar sökandes möjligheter att få ett arbete. Dessutom är det svårt att se hur någon betydande selektion skulle kunna ske utifrån variabler som inte går att observera. Vår bedömning är därför att skillnaderna mellan förmedlare kan tolkas som att det finns betydande skillnader i hur skickliga förmedlare är eller i hur de arbetar. Våra resultat gäller i första hand för den grupp av sökande vi har studerat och kan inte utan vidare generaliseras till andra grupper av sökande. Det är tänkbart att variationen i resultat och arbetssätt är såväl mindre som större för andra grupper. Vidare är det tänkbart att sambandet mellan resultat och arbetssätt ser annorlunda ut för andra grupper. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N 4Vad förklarar skillnaderna i resultat och arbetssätt? Analysen i det förra kapitlet tyder på att det finns betydande skillnader i resultat mellan förmedlare, och på att det finns stora skillnader i arbetssätt mellan förmedlare. I det här kapitlet går vi vidare och undersöker vad dessa skillnader beror på. Närmare specifikt undersöker vi om förmedlarnas egenskaper och attityder kan förklara skillnaderna i arbetssätt och resultat. 4.1 Attityder och egenskaper vi undersöker 4.1.1 Attityder vi undersöker Det finns litteratur som visar att handläggares attityder kan påverka vilka prioriteringar de gör när de fattar olika typer av beslut och ställs inför begränsade resurser.43 Detta kan i sin tur påverka såväl arbetssätt som resultat. Vi har därför undersökt just hur förmedlarnas attityder till olika insatser och rollen som arbetsförmedlare påverkar arbetssätt och resultat. Utifrån tidigare studier och den enkät vi riktade till förmedlarna har vi identifierat ett antal attityder som varierar mellan förmedlarna. Attityderna mäts som ett index, vilket utgör medelvärden av ett antal frågor i enkäten. En av attityderna mäts dock utifrån svaret på en fråga. En förmedlare som i hög grad instämmer med frågorna som ingår i en attityd får alltså höga värden på indexet. Analysen innebär inte att förmedlare kan klassificeras som tillhörande en viss grupp. Istället befinner sig alla förmedlare någonstans på skalan mellan 1 och 7 för samtliga attityder. Det är till exempel möjligt för en förmedlare att ha höga (eller låga) indexvärden för samtliga attityder.44 De attityder som presenteras här är de som har haft betydelse för någon del av resultatet. Ytterligare attityder har identifierats utifrån enkäten och dessa presenteras i bilaga 4. Attityderna beskrivs kortfattat nedan. En förmedlare med höga värden på detta index menar att platsförslag, platsanvisningar och aktivitetsrapportering hjälper de arbetssökande att få jobb eller komma närmare arbetsmarknaden. Dessa förmedlare har alltså hög tilltro till arbetssätt som ska främja sökaktiviteten bland sökande. 43Se bilaga1 för en litteratursammanfattning. 44Se bilaga 2 för enkäten, och bilaga 3 för en närmare beskrivning av hur vi har identifierat dessa attityder och vilka frågor som ingår i respektive index. 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N En förmedlare med höga värden på denna fråga har stor tilltro till att externa aktörer i form av insatsen Stöd och matchning hjälper de arbetssökande att få jobb eller komma närmare arbetsmarknaden. En förmedlare med höga värden på detta index anser att fysiska möten är viktiga för att de arbetssökande att få jobb eller komma närmare arbetsmarknaden. De anser även att det är viktigt att följa upp den arbetssökandes aktivitet. Denna inriktning avser inställningen till den stödjande och hjälpande rollen som arbetsförmedlare har gentemot den arbetssökande. En förmedlare med höga värden på detta index betonar den stödjande rollen, och vill gärna vara överens med de arbetssökande. Dessa förmedlare menar även att man som förmedlare bör lita på de arbetssökande och vara generös i sina bedömningar. Denna inriktning avser hur arbetsförmedlarna förhåller sig till de arbetsuppgifter de ska utföra och komplexiteten i sitt uppdrag. En förmedlare som tycker att arbetsuppgifter och utmaningar i arbetet är lätta får här höga indexvärden. Ett högt värde kan tolkas som att arbetsförmedlarna känner sig väl förtrogna med de arbetsuppgifter som de utför och i lägre grad upplever målkonflikter i sin roll. Ett annat sätt att formulera det hela är att förmedlare som har låga värden ser sitt arbete som mer komplext. I tabell 5 redovisas spridningen i attityderna för förmedlare som ingår i analysen. Den genomsnittlige förmedlaren är mycket mötes- och serviceinriktad. När det gäller inställningen till sökaktivitet och externa aktörer intar den genomsnittliga förmedlaren en mer neutral hållning, och spridningen är större för dessa attityder. Tabell 5 Spridning i förmedlarnas attityder (indexvärde från 1 till 7) Källa: analys. Avser förmedlare som haft minst en nyinskriven sökande som uppfyller våra villkor och som svarat på enkäten. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N 4.1.2 Egenskaper vi undersöker Det är även tänkbart att förmedlarnas egenskaper påverkar hur de arbetar och vilka resultat de uppnår. Av policyintresse är främst vilken betydelse erfarenhet och utbildning har. Vi undersöker därför vilken betydelse förmedlarens anställningstid och utbildningsnivå har. Det är även tänkbart att egenskaper som ålder, kön, och födelseland har betydelse. Däremot är det svårt att dra några slutsatser om möjligheter till effektivisering i förmedlingsverksamheten utifrån dessa variablers betydelse. Vi har därför med dessa variabler som kontrollvariabler i analysen, men redovisar inte resultatet för dem i rapporten.45 Naturligtvis finns det ett stort antal egenskaper som kan tänkas ha betydelse för förmedlarnas arbete, men som vi inte har kunnat mäta på ett meningsfullt sätt. Här kan till exempel nämnas motivation, ansträngning, och skicklighet i arbetet. Även förmedlarnas arbetsbelastning och skillnader i styrning inom kontor kan tänkas ha betydelse. 4.1.3 Effekter vi undersöker I figur 3 nedan illustrerar vi olika samband mellan attityder, arbetssätt och resultat. Det vi undersöker är effekten av en uppmätt attityd eller egenskap på resultatet uttryckt som sannolikheten att de sökande får arbete (pil 1). viockså effekten av attityden eller egenskapen på de arbetssätt som förmedlarna använder (pil 2). I båda fallen kontrollerar vi för förmedlarnas egenskaper, som utbildning eller arbetstid, när vi undersöker effekten av attityderna. Genom att undersöka effekten av attityden mot information i registerdata, som inte är självskattad, verifierar vi att den attityd vi mäter också påverkar förmedlarnas beslut och agerande. Exempelvis undersöker vi om mötesinriktade förmedlare också har fler möten med de arbetssökande. Vi mäter dock inte direkt om arbetssättet i sig har effekt på utfallet, exempelvis om fler möten med den arbetssökande ökar eller minskar sannolikheten att de sökande får arbete (pil 3). Ett försiktigt antagande kan dock vara att effekten går via något arbetssätt som är typiskt för den attityd som mäts. 45Se bilaga 1 för deskriptiv statistik gällande förmedlarnas bakgrund. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 3 Effekter vi undersöker Not: Vi undersöker effekterna (1) och (2). Effekterna (1) redovisas i tabell 7. Effekterna (2) redovisas i tabell 8–tabell 11. Vi undersöker inte effekterna (3), men en deskriptiv analys av dessa samband redovisas i tabell 4. 4.2 Data och metod 4.2.1 Data och variabler I analysen har vi använt oss av två typer av data. Det är för det första registerdata från Arbetsförmedlingen, IAF och SCB, om bland annat arbetsmarknadsstatus, beslut och händelser för de arbetssökande samt bakgrundsvariabler om de sökande och förmedlarna. Registerdata beskrivs mer ingående i avsnitt 3.1.1. För det andra har vi använt oss av enkätsvar från den enkät som skickats till arbetsförmedlare, för att mäta de attityder som beskrivits ovan. För att vi ska jämföra förmedlare som jobbar med liknande sökande har vi avgränsat populationen till nyinskrivna sökande som inte tillhör någon särskild grupp, på det sätt som beskrivs i avsnitt 3.1.2.