prop · H703177 · 2020-06-16 00:00:00 — 3.Finns det empiriskt stöd för regeringens bedömning att rutreformen är självfinansierad på lång sikt? 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.4.1 ställningstagande till att införa rutavdraget I sitt ställningstagande till regeringens förslag om att införa en skattereduktion för hushållstjänster var det mening att reformen bidrar till att ytterligare stärka förutsättningarna för en varaktig ökning av sysselsättningen i och gör det möjligt för kvinnor och män att öka sin tid på arbetsmarknaden. Utskottet framhöll att det skapas en expanderande vit arbetsmarknad på ett område som präglas av svartarbete och otrygghet för dem som utför jobben och att grupper som har en svag ställning på arbetsmarknaden kommer att få vita arbeten med allt vad det innebär i form av pensionsrätt, sjukpenning, etcetera. Vidare lyfte utskottet fram att fler korttidsutbildade kommer in på arbetsmarknaden och att kvinnor och män kommer att kunna kombinera familjeliv och arbetsliv på lika villkor. De förmodade positiva effekterna sammanfattades med följande: ”Genom att hushållen marknadsarbetar i större utsträckning, svartjobb omvandlas till vita jobb och sysselsättningen ökar bland grupper med relativt hög arbetslöshet förbättras resursutnyttjandet i ekonomin som fler grupper i samhället stärker sin yrkesposition och ekonomiska situation.”3 I propositionen om rutavdragets införande gjordes inte några bedömningar av reformens effekter på arbetade timmar, sysselsättning eller liknande. betonade emellertid att det fanns en hög potential för nya arbetstillfällen när det gäller tillhandahållande av hushållstjänster. Utskottet hänvisade till en rapport av som hade analyserat de samhällsekonomiska effekterna av en skattelättnad för hushållstjänster. Utskottet förde fram att analysen visade att sysselsättningen skulle öka och att svart arbete delvis skulle ersättas med vitt arbete om en skattelättnad för hushållstjänster infördes. Hushåll som köper mer hushållstjänster skulle öka sitt arbetsutbud, vilket enligt utskottet leder till motsvarande högre sysselsättning. Utskottet lyfte fram att beräknade att en skattereduktion på av arbetskostnaden för hushållstjänster skulle kunna leda till att sysselsättningen ökar med mellan 3 000 och 19 000 personer beroende på vilka antaganden som görs.4 1.4.2 Regeringens redovisning av självfinansieringsgraden återkom regeringen till med en beräkning av rutavdragets självfinansieringsgrad.5 Bakgrunden var att hade tillkännagett för regeringen att jobbskatteavdraget borde utvärderas och dessutom prövas mot 2006/07:SkU15. 2011/12:100, bilaga 5. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N andra reformer som ger liknande effekt.6 Regeringen redovisade därför bedömningar av bland annat självfinansieringsgraden för flera olika åtgärder. Rutavdraget var enligt regeringen självfinansierat på lång sikt, vilket betyder att det inte belastar de offentliga finanserna när hänsyn är tagen till hur skatter och offentliga utgifter påverkas av rutavdragets effekter på inkomster, bidrag och sysselsättningen. 1.4.3 Rutköpare och rutarbetare (delfråga 1 och 2) Utifrån de uttalanden som gjordes av kan vi göra en tolkning av dess intentioner med rutavdraget. Vi tolkar det som att intention med rutavdraget var att de som köper ruttjänster ska marknadsarbeta mer än vad de skulle ha gjort om rutavdraget inte hade införts och att de som börjar arbeta i rutbranschen ska stärka sin ekonomiska situation och sin förankring på arbetsmarknaden mer än vad de skulle ha gjort om rutavdraget inte hade införts. Vi kan dock inte veta vad som skulle ha hänt om rutavdraget inte hade införts. Vi har därför formulerat följande bedömningskriterier för att besvara delfrågorna 1 och 2: •De som har köpt ruttjänster ska ha marknadsarbetat mer än vad jämförbara individer som inte köpt ruttjänster har gjort. •De som har börjat arbeta i rutbranschen ska ha stärkt sin ekonomiska situation och sin förankring på arbetsmarknaden mer än vad jämförbara individer som inte har börjat arbeta i rutbranschen har gjort. Dessa bedömningskriterier är inte oproblematiska. För det första vet vi inte om det skulle ha vuxit fram en vit bransch för hushållstjänster även utan rutavdrag. Om så vore fallet visar en jämförelse mellan rutköpare och icke rutköpare snarare hur marknadsarbete påverkas av köp av hushållstjänster, inte av just ruttjänster. Eftersom den vita branschen för hushållstjänster var väldigt liten innan rutavdraget infördes anser vi dock att det är troligt att den största delen av tillväxten kan tillskrivas rutavdraget. För det andra vet vi inte om de som köper hushållstjänster skulle ha köpt motsvarande tjänster svart om rutavdraget inte hade införts. Enligt har svartköpen av hushållsnära tjänster minskat sedan rutavdraget infördes.7 Det talar för att vissa av hushållen som har köpt ruttjänster troligen skulle ha köpt motsvarande tjänster svart om rutavdraget inte hade införts. För dessa hushåll stimulerar rutavdraget inte till ytterligare marknadsarbete, vilket inte fångas upp med vårt bedömningskriterium. Det är svårt att säga hur många hushåll detta skulle kunna röra sig om. Enligt en intervjuundersökning beställd av 2010/11:FiU20, rskr. 2010/11:319. 7Skatteverket, Om och och och , 2011; , Hushållens medvetna svartköp 2005 och 2009, 2020. 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N var det relativt få av dem som köpte rutstädning som uppgav att de tidigare köpt tjänsten svart () eller som skulle köpa tjänsten svart om rutavdraget avskaffades ().8 Detta kan dock vara en underskattning, eftersom det för många är känsligt att svara uppriktigt på frågor om svartköp. kan det vara så att en mindre andel av senare års rutköpare skulle köpa svarta hushållstjänster om rutavdraget inte hade införts med tanke på att den höga tillväxten i antalet personer som gör rutavdrag (se figur 1). För det tredje vet vi inte om de som arbetar i rutbranschen skulle ha utfört liknande arbete men mot svart betalning om rutavdraget inte hade införts. Detta hade förstås påverkat deras ekonomiska situation även om arbetet hade utförts svart. Frågan om svartköp och svartarbete är på dessa sätt tätt sammanknippad med de frågor som omfattas av granskningen och svår att isolera. De iakttagelser som görs i granskningen ska tolkas mot denna bakgrund. Rutavdraget är generellt såtillvida att det inte ställs några krav på att de som får rutavdrag eller arbetar i rutbranschen ska tillhöra någon särskild målgrupp. har lyft fram rutavdragets betydelse för ökat marknadsarbete och ökad sysselsättning. Det har därmed funnits en tanke om att de som använder ruttjänster i betydande utsträckning ska vara personer som kan och vill marknadsarbeta mer, men som har svårt att få tiden att räcka till för både hushållsarbete och mer marknadsarbete. På liknande sätt har det funnits en tanke om att de som får ett rutarbete i betydande utsträckning ska vara personer som har en svag ställning på den svenska arbetsmarknaden. De iakttagelser som görs i granskningen diskuteras därför även mot bakgrund av rutavdragets träffsäkerhet. 1.4.4 Självfinansieringsgraden (delfråga 3) Rutavdragets självfinansieringsgrad anger hur stor andel av skattereduktionen som ”finansieras” av ökade skatteintäkter och minskade offentliga utgifter som följer av rutavdragets effekter på arbetsmarknaden. En självfinansieringsgrad på 1 betyder att rutavdraget skulle leda till ökad vit sysselsättning och ökade vita arbetsinkomster och därmed till ökade skatteintäkter och minskade offentliga utgifter, som sammantaget är så stora att de fullt ut kompenserar för statens direkta kostnad för skattereduktionen. I ett sådant fall påverkas inte den offentliga sektorns finansiella sparande av rutavdraget. En självfinansieringsgrad som är lägre än 1 betyder att denna kompensation inte sker fullt ut. Åtgärder som inte är självfinansierade tränger på så sätt ut andra åtgärder som behöver Regeringens bedömning av rutavdragets självfinansieringsgrad baseras på modellsimuleringar. Modellen har som mål att beakta hur hela ekonomin 8Skatteverket, Om och och och , 2011. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N påverkas av rutavdraget men utgår från en mängd antaganden. Vi granskar och bedömer rimligheten i de tre antaganden som vi anser vara de mest centrala för beräkningen. Antagandena avser följande områden: •omvandlingen av svarta jobb till vita •köparnas frigjorda tid som går till ökat marknadsarbete •skatter och bidrag för dem som börjar arbeta i rutbranschen. 1.5 Metod och genomförande Har köparna av ruttjänster ökat sitt marknadsarbete? Den första granskningsfrågan undersöks genom att vi jämför utvecklingen av arbetsinkomsterna mellan två grupper av hushåll. Den ena gruppen (ruthushåll) består av hushåll som köpte ruttjänster –2017. Den andra gruppen (jämförelsegrupp) består av hushåll som inte hade köpt ruttjänster. Jämförelsegruppen är vald så att den liknar ruthushållen i så stor utsträckning som möjligt fram till dess att rutköpen äger rum. Detta görs genom att använda metoden matchning. Metoden diskuteras mer utförligt i kapitel 3 och i bilaga 1. Har de som arbetar i rutbranschen stärkt sin ekonomiska situation och sin förankring på arbetsmarknaden? Matchning används också för att undersöka den andra granskningsfrågan. I denna undersökning jämförs framtida inkomster mellan två grupper av individer. Den ena gruppen (rutarbetare) består av personer som började arbeta i ett rutföretag –2017. Den andra gruppen (jämförelsegruppen) består av individer som inte började arbeta i ett rutföretag. Jämförelsegruppen är vald så att den liknar rutarbetarna i så stor utsträckning som möjligt fram till dess att ett rutarbete inleds. Det går inte att i data direkt identifiera rutarbetare. Dessa ringas därför in indirekt genom att identifiera vilka företag som har fått utbetalning av så kallat rutbelopp av . Personer som arbetar i ett företag där rutbeloppet är tillräckligt stort i förhållande till företagets lönesumma definieras som rutarbetare. Denna metod har även använts i tidigare studier.9 Metoderna för matchning och definitionen av rutarbetare diskuteras mer utförligt i kapitel 4 och bilaga 2. , Om och och och , 2011; Tillväxtanalys, RUT-reformen – en deskriptiv analys av företagen och företagarna, 2018. Rickne, ”Kvinnor med flyktingbakgrund i rutsubventionerade företag”, 2019, relaterar i stället rutbeloppet till företagets omsättning. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Finns det empiriskt stöd för regeringens bedömning att rutreformen är självfinansierad på lång sikt? De centrala antaganden som ligger till grund för regeringens bedömning av självfinansieringsgraden jämförs med dels de iakttagelser som följer av våra egna undersökningar, dels de resultat som redovisats i andra empiriska studier av rutavdraget. Vi har tagit fram beräkningsmodeller för att illustrera möjliga storleksordningar på vissa effekter. De redovisas i bilaga 3. I granskningen används registerdata från SCB över individer och företag ur (Longitudinell integrationsdatabas för sjukförsäkrings- och arbetsmarknadsstudier), Inkomst- och taxeringsregistret, och Fakturamodellen. Dessutom används registerdata från med mer specifika uppgifter om rutköp (antal timmar och typ av ruttjänst). Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av projektledaren och projektmedarbetarna . , forskare vid utvärdering (IFAU) har varit referensperson och gett synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast till granskningsrapporten. Företrädare för () och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. I kapitel 2 ges en översikt av regelverket för rutavdraget och av tidigare studier av rutavdraget. De tre granskningsfrågorna behandlas i kapitel 3–5. I kapitel 6 dras slutsatser utifrån de iakttagelser som gjorts. Rapporten har 3 bilagor, en vardera till kapitel 3–5. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N 2Reglerna för rutavdraget och tidigare studier 2.1 Översiktligt om reglerna 2.1.1 Rutavdrag med hälften av arbetskostnaden En skattereduktion för utgifter för hushållsarbete infördes den 1 juli 2007.10 Skattereduktionen innebär att den som har utgifter för hushållsarbete kan få en minskning av skatten med hälften av arbetskostnaden, upp till ett tak på per person och år.11 Med hushållsarbete avsågs inledningsvis städarbete eller annat rengöringsarbete, vård av kläder och hemtextilier, matlagning, snöskottning, viss trädgårdsskötsel, omsorg och tillsyn som en fysisk person behöver samt barnpassning. Hushållsarbetet skulle i huvudsak vara utfört i eller i nära anslutning till bostaden.12 Sådant hushållsarbete har senare kommit att kallas rutarbete. Underlag för skattereduktionen är arbetskostnader, inklusive mervärdesskatt. Med arbetskostnad avses inte utförarens kostnad för arbete utan vad utföraren debiterar köparen för arbetet.13 I kostnaden för arbete ingår således också utförarens vinstkostnadspålägg för själva arbetet. Material, utrustning och resor räknas inte in. För att få skattereduktion för rutarbete (rutavdrag) ska man vara minst 18 år.14 Rutavdrag kan även ges för hushållsarbete som utförts i en bostad utanför men inom EES samt för hushållsarbete som utförts i en förälders hushåll förutsatt att föräldern är bosatt i kan man få skattereduktion för renovering, ombyggnad och tillbyggnad (rot), så kallat rotavdrag.16 Reglerna för rot och rut är i flera delar gemensamma. 10Lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete. 11Skattereduktionen ska räknas av mot och statlig inkomstskatt, statlig fastighetsskatt samt fastighetsavgift (se 67 kap. 2 § inkomstskattelagen [1999:1229]). 124 § lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete. 1367 kap. 18 § inkomstskattelagen (1999:1229) och 7, 11 och 17 §§ lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion till hushållsarbete. 1467 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229). 1567 kap. 14–15 §§ inkomstskattelagen (1999:1229). 16Lagen (2009:536) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2.1.2 Taket för rutavdrag har ändrats Taket på är gemensamt för rutavdrag och rotavdrag. en period fick rutavdraget dock bara uppgå till för personer under 65 år.17 Regeringen angav att med ett lägre tak för rutavdraget skulle avdraget riktas mer till genomsnittliga hushålls behov av hushållsarbete. Förändringen var enligt regeringen därför fördelningspolitiskt motiverad. Undantaget för äldre personer motiverades med att dessa individer enligt regeringen kan ha ett förhöjt behov av hushållsarbete.18 2.1.3 Fakturamodellen har förenklat för köparna Systemet för skattereduktion förenklades efter rutavdragets införande. Inledningsvis ansökte den som köpt hushållstjänster om skattereduktion hos , och skattereduktionen beaktades först vid beräkningen av slutlig skatt. infördes fakturamodellen, som innebär att rutavdrag (och rotavdrag) i stället erhålls direkt vid betalning.19 Köparen betalar av arbetskostnaden och när fakturan är betald kan näringsidkaren begära utbetalning från av resterade . I samband med utbetalningen tillgodoräknas köparen en preliminär skattereduktion. Den slutliga skattereduktionen är lika stor som den preliminära förutsatt att köparen har tillräckligt stor slutlig skatt att räkna av den preliminära skattereduktionen mot. Annars får köparen betala ytterligare skatt. Fakturamodellen förändrades 2015 i syfte att förbättra dess funktion.20 En av förändringarna var att det infördes krav på utföraren att vid begäran av utbetalning lämna fler uppgifter om det utförda arbetet, bland annat antalet arbetade timmar och typ av arbete.21 2.1.4 Andra förändringar av rutavdraget Det har gjorts ett flertal ändringar av reglerna för rutavdraget utöver dem som redan nämnts. Bland annat har det tillkommit nya tjänster som omfattas av rutavdrag medan andra har tagits bort. Läxhjälp har tillkommit22 och senare avgränsats23. Matlagning har tagits bort och städarbete och rengöring har 17Detta tak infördes (lagen [2015:775] om ändring i inkomstskattelagen) och togs bort (lagen [2019:450] om ändring i inkomstskattelagen). 2015/16:1, s. 190. 19Lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete. 2014/15:10, bet. 2014/15:SkU7, rskr. 2014/15:42. 21Lagen (2014:1458) om ändring i lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete. 22Lagen (2012:829) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 23Lagen (2015:473) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N avgränsats till enklare arbete.24 Fler trädgårdstjänster har tillkommit, likaså flyttjänster och IT-tjänster.25 En annan förändring gäller hur tjänster som ger rutavdrag kan tillhandahållas. När rutavdraget infördes gavs rutavdrag enbart för tjänster som köptes direkt från en näringsidkare med F-skatt. har det blivit möjligt att få rutavdrag även för tjänster som erhålls som löneförmån26 och för tjänster som köps direkt från en privatperson27. Skattereduktionen motsvaras i det senare fallet av arbetsgivaravgifterna som redovisats i en förenklad arbetsgivardeklaration. 2.2.1 Ekonomisk teori om lägre beskattning av hushållstjänster En utgångspunkt i den stora skattereformen var att varor och tjänster skulle beskattas lika. Skattesystemet bygger i stort fortfarande på denna likformighetsprincip, även om undantagen har blivit allt fler . Att beskatta hushållstjänster annorlunda än andra varor och tjänster behöver mot den bakgrunden bygga på att hushållstjänster skiljer sig från annan konsumtion. I en rapport till diskuterar effektivitets- och sysselsättningseffekterna av en sänkning av beskattningen av hushållstjänster utifrån ekonomisk forskning.28 Han klargör att det kan finnas effektivitetsskäl att ha skilda skattesatser på olika delar av hushållens konsumtion, och att detta gäller oavsett om ofrivillig arbetslöshet existerar eller inte. Nyckeln till förbättrad effektivitet är enligt om skatteförändringar kan frigöra tid från arbete i hemmet, tid som i stället utnyttjas för marknadsarbete. En sänkt skatt på marknadsproducerade hushållstjänster kan frigöra tid för köparna av hushållstjänsterna som kan utnyttjas för marknadsarbete. Det är dock en empirisk fråga i vilken utsträckning den frigjorda tiden används för marknadsarbete och i vilken utsträckning den används till fritid. Förutom effektivitetsskäl kan det enligt finnas anledning att försöka öka sysselsättningen om många är arbetslösa. En sänkt skatt på marknadsproducerade hushållstjänster kan öka efterfrågan på arbetskraft som har svårt att finna ett arbete till rådande löner. benämner denna grupp lågutbildade, men man kan likaväl tänka sig andra grupper som har en låg produktivitet, eller en produktivitet som uppfattas som låg, på arbetsmarknaden. en sysselsättningsökning för lågutbildade ska bli maximal ska följande villkor vara uppfyllda: Den sänkta skatten får inte övervältras på producentpriserna eller på 24Lagen (2015:775) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 25Lagen (2015:792) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 26Lagen (2007:1123) om ändring i lagen (2007:346) om skattereduktion för hushållsarbete. 27Lagen (2009:197) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229). 28Ohlsson, Reformerad beskattning av hushållstjänster, 1997. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N lönerna, utan den ska komma konsumenterna till del i form av lägre konsumentpriser. Dessutom ska företagens produktionsteknik vara sådan att det endast behövs lågutbildade för att producera hushållstjänsterna. Det är också av betydelse på vilket sätt lägre skatt på hushållstjänster påverkar efterfrågan på andra varor och tjänster. Om de som köper hushållstjänsterna väljer tillräckligt mycket mer marknadsarbete kan efterfrågan på övriga varor och tjänster hållas oförändrad. Ökningen av sysselsättningen i hushållstjänster motverkas då inte av sysselsättningsminskningar i andra sektorer. Om de som köper hushållstjänsterna däremot väljer mer fritid kan nettoökningen av sysselsättningen bli lägre än ökningen inom hushållstjänster. drar följande slutsatser: •Ju närmare komplement till utbud av marknadsarbete en vara är, desto lägre ska skatten på denna vara sättas. •Lägre faktiska skatter på varor och tjänster där det förekommer mycket skattefusk kan öka effektiviteten. •Lägre skatter på vissa varor och tjänster är ett trubbigt medel om huvudmålet är att öka sysselsättningen för vissa grupper. •Vinnarna är de som konsumerar och producerar de varor och tjänster som får lägre skatter. Skattebetalare som inte blir direkt berörda får bära skattebördan i den mån som skattesänkningen inte är självfinansierad genom högre utbud av marknadsarbete. 2.2.2 Modellsimuleringar av lägre skatt på hushållstjänster innan rutavdraget infördes genomförde en studie på uppdrag av och om de samhällsekonomiska effekterna av att införa en skattelättnad för hushållsnära tjänster.29 En utgångspunkt i kalkyl var att skattesänkningen på hushållsnära tjänster finansierades genom en höjning av skatten på övriga varor och tjänster så att det inte blev någon effekt på de offentliga finanserna. Kalkylen gjordes för ett basfall och två sidofall, ett med mindre fördelaktiga effekter och ett med mer fördelaktiga effekter. I samtliga fall utgick kalkylen från att de hushållsnära tjänsterna skulle köpas och produceras av den svenska befolkningen i åldern 20–. gjorde ett antal centrala antaganden i sitt basfall som vi återger här. För det första skulle subventionen uppgå till av arbetskostnaden. För det andra antogs att av de som var sysselsatta på den svarta marknaden för hushållstjänster skulle övergå till den vita marknaden. Den svarta sektorn för hushållsnära tjänster antogs omsätta , vilket baserades på en bedömning av . 29Öberg, Samhällsekonomiska effekter av skattelättnader för hushållsnära tjänster, 2005. R I K S R E V I S I O N E N R U T A V D R A G E T – K O N S E K V E N S E R A V R E F O R M E N antagande var att den frigjorda tiden som köp av hushållsnära tjänster medför delas lika mellan fritid och marknadsarbete. Resultatet av simuleringen var att sysselsättningen ökade med drygt 10 000 personer, vilket motsvarar av de sysselsatta, och att skattelättnaden för hushållstjänster var självfinansierad. Skattelättnaden behövde med andra ord inte finansieras genom en högre skatt på andra varor och tjänster. påpekar att beräkningarna är synnerligen osäkra och att resultaten helt styrs av vilka antaganden som görs. gjorde 2011 beräkningar av sysselsättningseffekten av rut.30 Beräkningarna baseras bland annat på antagandet att en procent av hushållsarbetet i befolkningen i åldern 20–köps på marknaden till följd av rutavdraget. Vidare antogs att köparna av ruttjänster lägger hälften av den frigjorda tiden på marknadsarbete. Ett tredje antagande var att av de tidigare svarta tjänsterna omvandlas till vita. utgick från samma bedömning som vad gäller storleken på omsättningen i den svarta sektorn. bedömde att sysselsättningen ökar med 17 300 personer, varav 14 000 till följd av att efterfrågan på ruttjänster ökar och 2 300 till följd av att de som köper ruttjänster ökar sitt arbetsutbud. Dessa beräkningar låg till grund för regeringens bedömning av rutavdragets självfinansieringsgrad, som redovisades vårproposition. Effekten på sysselsättningen hade dock reviderats upp till 19 000. Regeringen bedömde att rutreformen är självfinansierad på lång sikt.31 2.2.3 Empiriska studier av rutavdraget