prop · H70398 · 2020-04-15 00:00:00 — De icke saldopåverkande skatteutgifter som redovisas här beräknas för uppgå till . I avsnitt 1.5.1. anges vilka skatteutgifter som tillkommit sedan föregående år. Andra förändringar av större betydelse tas också upp. I de fall storleken på enskilda skatteutgifter eller skattesanktioner väsentligen skiljer sig från föregående års redovisning beskrivs dessa i avsnitt 1.5.2. Skatteutgifterna har beräknats utifrån senast tillgängliga prognos. Mot bakgrund av en stor osäkerhet kring effekterna av smittspridningen av det nya coronaviruset bedöms storleken av de beräknade skatteutgifterna för innevarande och kommande år vara extra stor. Skatteutgiftsredovisningen har inte beaktat de förändringar av p-fond för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare av handelsbolag, samt de tillfälligt nedsatta arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna som återfinns i Extra ändringsbudget – Ytterligare åtgärder på skatteområdet med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:151, bet. 2019/20:FiU55, rskr. 2019/20:204). I årets skrivelse har indelningen av skatteutgifter i avsnitt 3 och 4 genomgått en stor redaktionell revidering; i sak är det dock fråga om en mindre revidering. De skatteutgifter som tidigare tillhörde de två separata kategorierna Intäkter i näringsverksamhet respektive Kostnader i näringsverksamhet, hänförs nu till den nya kategorin Intäkter och kostnader i näringsverksamhet. På motsvarande sätt har kategorierna Intäkter i kapital samt Kostnader i kapital slagits ihop till Intäkter och kostnader i kapital. Även kategorierna Socialavgifter samt Särskild löneskatt har sammanförts till kategorin Socialavgifter och särskild löneskatt. Dessutom har den information som tidigare funnits i avsnitt 1.4 (tabell 1.2 i SKUT 2019) ersatts av motsvarande information i tabellnoter i direkt anslutning till tabellerna i avsnitt 3. 1.5.2Väsentliga förändringar av skatteutgiftsprognoser rekommenderade 2017 i sin granskningsrapport ”Regeringens skatteutgiftsredovisning – som vill ha den?” (RIR 2017:12) bl.a. att i redovisningen av befintliga skatteutgifter redovisa och förklara väsentliga förändringar av skatteutgiftsprognoserna i förhållande till tidigare prognoser. I detta avsnitt redovisas de skatteutgifter vars prognostiserade utveckling väsentligen förändrats jämfört med föregående års skatteutgiftsredovisning och vad denna skillnad beror på. Skatteutgiften C4 Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar är lägre än i förra årets redovisning på grund av att utfallet för var lägre än väntat. Skatteutgiften C6 Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt är lägre än i förra årets redovisning, och negativ , till följd av att prognosen för statslåneräntan har reviderats ned. Skatteutgiften C7 Värdeförändring på aktier m.m. är högre än i förra årets redovisning på grund av att utfallet för var högre än väntat. Skatteutgiften C7 Värdeförändring på aktier m.m. är negativ på grund av att aktieprisindex förväntas vara negativ . Skatteutgiften C8 Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt är högre än i förra årets redovisning på grund av att prognosen för fastighetspriserna reviderats upp. Skatteutgiften C11 Schablonmässigt underlag för kapitalinkomstskatt (på investeringssparkonto) har reviderats ned jämfört med förra årets redovisning och beräknas uppgå till Det beror på att den förväntade utvecklingen på aktiemarknaden är negativ och betydligt lägre än den procentsats som används för att beräkna schablonintäkten på investeringssparkontot. har skatteutgiften reviderats upp jämfört med eftersom aktieprisutvecklingen förväntas öka mer än schablonintäkten på investeringssparkonto. Skatteutgifterna (D) avseende socialavgifter och särskild löneskatt liksom skattesanktion (I10) redovisas, för att öka jämförbarheten med andra skatteutgifter och - sanktioner, i årets skrivelse utan indirekta effekter på bolagsskatt respektive kapitalinkomstskatt. Därmed framstår dessa skatteutgifter samt skattesanktionen som betydligt större jämfört med i tidigare års skrivelse. Skatteutgifterna D10-D13 avseende nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare och anställda som fyllt är högre jämfört med förra årets redovisning till följd av att den särskilda löneskatten för äldre, på , slopades från . Skatteutgiften F7 Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart är betydligt högre än i förra årets redovisning på grund av ny prognoskälla för energianvändningen inom inrikes sjöfart. Skatteutgiften F21 Koldioxidskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart är betydligt högre än i förra årets redovisning på grund av ny prognoskälla för energianvändningen inom inrikes sjöfart. 2Samhällsekonomisk analys av skatteutgifter om enhetlig beskattning innebär strikt tolkat att ingen hänsyn tas till de motiv som ligger bakom en skatteutgift. Vissa skatteutgifter kan dock vara motiverade för att de bidrar till en förbättrad samhällsekonomisk effektivitet. Skatteutgifter kan också motiveras utifrån principer för skattepolitiken. Vidare kan skatteutgifter analyseras utifrån vilka effekter de får för jämställdhet mellan kvinnor och män. I detta kapitel görs ett försök att belysa dessa olika aspekter. I avsnitt 2.2 beskrivs vad som menas med begreppet samhällsekonomisk effektivitet. Vidare diskuteras möjligheterna att bedöma olika skatteutgifter utifrån deras bidrag till samhällsekonomisk effektivitet. I avsnitt 2.3 diskuteras skatteutgifter i förhållande till principer för skattepolitiken. Avsnitt 2.4 diskuterar skatteutgifter och jämställdhet och innehåller en diskussion om hur olika skatteutgifters effekter för jämställdheten kan belysas. I avsnitt 2.5 beskrivs och analyseras den enskilda skatteutgiften avseende B4, Tonnagebeskattning. Samhällsekonomisk effektivitet innebär att samhällets resurser används på ett effektivt sätt för att skapa så hög välfärd i samhället som möjligt. Marknadsmisslyckanden, i form av exempelvis externa effekter – när en ekonomisk transaktion påverkar en tredje part – och skattekilar mellan konsument- och producentpriser, snedvrider resursallokeringen i samhället. Snedvridningen leder till en ineffektiv resursallokering – s.k. dödviktsförluster uppstår. En annan resursallokering skulle kunna leda till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet. Det kan därför vara samhällsekonomiskt motiverat med avvikelser från enhetlig beskattning om de förbättrar effektiviteten och därmed välfärden i samhället. Enhetlig beskattning leder i dessa fall till en välfärdsförlust. En viktig fråga är således om en skatteutgift kan anses förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten och därmed välfärden. Hur en skatteutgift påverkar välfärden beror på vilken värdegrund bedömningen utgår från, t.ex. vilken vikt som läggs på fördelningen av tillgångar. En vanligt förekommande förenkling är att en åtgärd antas leda till ökad välfärd om vinsterna för dem som vinner på en regelförändring kan kompensera förlusterna för dem som förlorar på den. Vinnarna av en skatteutgift är typiskt de som agerar på den aktuella marknaden, tillhör målgruppen för åtgärden eller påverkas av den externa effekt som internaliseras. Förlorarna kan vara svåra att identifiera då effekterna av en förändrad resursallokering kan vara vitt spridda i ekonomin. Förutom den offentliga sektorn, som förlorar skatteintäkter, är de troliga förlorarna de som agerar på närliggande marknader, tillhör en likartad eller konkurrerande målgrupp eller bidrar till den externa effekten. Det demokratiska beslutssystemet måste värdera förändringen och anse att den nya fördelningen är acceptabel. Utifrån ekonomisk teori identifieras ett antal indikatorer på hur en skatteutgift kan förbättra den samhällsekonomiska effektiviteten. Dessa indikatorer är att –realinkomsten ökar, –sysselsättningen ökar, –dödviktsförluster, dvs. snedvridning av resursallokeringen, minskar, eller –negativa (positiva) externa effekter minskar (ökar). Även om det vore önskvärt att göra en kvantitativ bedömning av en skatteutgifts bidrag till förbättrad samhällsekonomisk effektivitet är detta oftast inte praktiskt möjligt då det ställer stora krav på data och metod. En kvalitativ bedömning går dock ofta att göra. Skatteutgifter kan även analyseras utifrån hur de bidrar till ett välfungerande skattesystem. Grundläggande principer för skattesystemet kan t.ex. vara att skattesystemet ska uppfattas som legitimt och rättvist, skattereglerna ska vara generella och tydliga, beskattningen ska ske i nära anslutning till inkomsttillfället eller att reglerna ska vara hållbara i förhållande till Europeiska unionen. Genom att minska enhetligheten och öka komplexiteten i skattesystemet kan skatteutgifter sägas gå emot principen om att skattereglerna ska vara generella och tydliga. kan skatteutgifter i vissa fall bidra till att uppnå andra principiella syften. En skatteutgift kan därmed i vissa fall vara förenlig med vissa principer men stå i strid med andra sådana. Skatteutgifter kan även ha effekter för främst den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. För att göra en bedömning av hur en skatteutgift kan påverka jämställdheten kan följande indikatorer användas: –förändring av disponibel inkomst för kvinnor respektive män, –förändring av kvinnors respektive mäns arbetskraftsdeltagande, –förändring av kvinnors respektive mäns obetalda hemarbete, samt –resursomfördelning mellan sektorer där kvinnor respektive män är överrepresenterade i termer av t.ex. konsumtion, sysselsättning eller företagande. kan vissa rederier välja att tonnagebeskattas. Tonnagebeskattning innebär att bolagsskatt tas ut på en schablonmässigt beräknad inkomst istället för ett skattemässigt resultat beräknat enligt vanliga regler. För att ett rederi ska kunna ansöka om att bli tonnagebeskattat hos , måste vissa krav vara uppfyllda. Rederiet som ansöker om tonnagebeskattning ska ha kvalificerad rederiverksamhet och kvalificerade fartyg, se 39 b kap. 3–6 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Fartygen ska ha en bruttodräktighet om minst 100, ha sin strategiska och ekonomiska ledning i samt huvudsakligen användas i internationell trafik. Krav ställs även på att viss andel av den sammanlagda bruttodräktigheten är registrerat i något register inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Om dessa villkor är uppfyllda kan bevilja rederiet att bli tonnagebeskattat. Ett företag som väljer tonnagebeskattning är bundet av detta . Ett företags som omfattas av systemet kommer att schablonmässigt beräkna en inkomst för sin verksamhet. Inga kostnadsavdrag tillåts inom den tonnagebeskattade Den schablonbaserade inkomsten beräknas med utgångspunkt från tonnaget på de fartyg som rederiet angett ingår i den tonnagebeskattade verksamheten. Tonnaget utgör ett volymmått på den potential som fartygen innehar att frakta gods eller passagerare. Denna potential används för att beräkna en schabloniserad inkomst för den tonnagebeskattande verksamheten (39 b kap. 8 § IL). Den schabloniserade inkomsten beskattas sedan med gällande bolagsskattesats. Tonnageinkomsten påförs rederiet oberoende av det faktiska resultatet för verksamheten. Enligt kommissionens riktlinjer för statligt stöd till sjötransport (2004/C13/03) kan stödåtgärderna avse bl.a. beskattning av rederier och bemanningskostnader. De flesta sjöfartsstater inom EU har därför infört system med tonnagebeskattning för att stödja sina sjöfartsnäringar. När systemet infördes i var det uttalade syftet att ge svenska rederier i internationell trafik konkurrensvillkor som är likvärdiga med villkoren för rederier i jämförbara länder i . Svenskflaggade fartyg har betydelse för svenska sjömäns möjligheter att få arbete, för tillgången till praktikplatser för sjöfartsstudenter och för kompetensen inom sjöfartsklustret. Arbetsvillkoren på fartyg med annan flaggstat än svensk kan i relativt stor omfattning skilja sig från de villkor som gäller på svenskflaggade fartyg. Därför kan en ökad svensk handelsflotta även medföra tryggare arbetsvillkor för svenska sjömän.1 Med svenskflaggade fartyg ökar förutsättningarna att bevara svenskt sjöfartskunnande och möjligheterna för att vara pådrivande på internationell nivå vad gäller miljö- och sjösäkerhetsfrågor. Sjöfart står för en stor mängd transporter av gods och passagerare i världen. Detta ställer även krav på förbättrad miljöteknik inom sjöfarten. befinner sig förhållandevis långt framme avseende miljötekniska krav och innovationer. Dessutom arbetar internationellt med att förorda miljömässiga förbättringar inom sjöfarten. Detta ställer krav på sjöfartsutbildning och ett starkt maritimt kluster. En stärkt svensk handelsflotta kan bidra till att skapa förutsättningar för att uppnå detta. Flertalet rederier och remissinstanser bedömde att införandet av ett svenskt system med tonnagebeskattning skulle stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft och förhindra fortsatt utflaggning av svenska fartyg. Ett system med tonnagebeskattning skulle, enligt flera av remissinstanserna, även skapa fler arbetstillfällen inom de maritima näringarna, medföra att fler företag investerar i maritima industrier samt förbättra förutsättningarna för att i internationella organ och samarbeten vara fortsatt ledande och pådrivande inom miljö- och säkerhetsfrågor. Således för att stärka den svenska sjöfartsnäringens konkurrenskraft och öka andelen svenskflaggade fartyg infördes ett svenskt system med tonnagebeskattning. När reglerna om tonnageskatt infördes beräknades den offentligfinansiella effekten av förslaget med hjälp av data för rederier för åren 2003–2012. Den offentligfinansiella nettokostnaden av att införa systemet med tonnagebeskattning beräknades till ca Enligt uppgifter från har antalet rederier som har ansökt och beviljats tonnagebeskattning –2020 varit följande; 1 (2017), 3 (2018), 2 (2019) samt 4 (2020). Det totala antalet rederier som tillämpar systemet 2020 är således För att kunna beräkna skatteutgiften behövs uppgifter om rederiernas tonnageskatt samt en uppskattad skatteberäkning enligt konventionell beskattning. Eftersom uppgifter om vilka som ansökt om tonnagebeskattning inte är offentliga går det inte att beräkna storleken på skatteutgiften. Det är frivilligt för rederierna att ansluta sig till tonnagebeskattning vilket gör att den skatteutgift reglerna utgör främst är att anse som en avvikelse som minskar statens skatteintäkter, dvs. 1 Se bland annat Transportstyrelsens rapport arbets- och levnadsvillkor (2019). Den samhällsekonomiska effekten av tonnagebeskattning är svår att bedöma. av export och import transporteras under transportkedjan med fartyg. Sjöfarten är därmed central för handel med omvärlden, men ytterst också för välstånd. Men detta betyder inte att det måste vara svenskflaggade fartyg som sköter transporterna. Sysselsättningen i de svenska hamnarna påverkas inte direkt av den svenska handelsflottans storlek då fartyg från annan flaggstat kommer att anlöpa med gods i hamnarna. En ökning av den svenska handelsflottan påverkar dock det maritima klustret avseende stuverier, skeppsmäklare, administrativa verksamheter etc. Förutsättningarna ökar även för praktikplatser avseende sjöfarts- och befälsutbildning vid en ökad svensk handelsflotta. En betydande svensk handelsflotta påverkar även investeringar i ny svensk fartygsteknik och möjligheterna till inflytande inom internationella organ att påverka miljö och säkerhetsfrågor. Att sammanväga dessa faktorer och göra en bedömning av effekterna är svårt, speciellt då det kan ta tid innan de positiva effekterna får genomslag. Därutöver ska tilläggas en bedömning av betydelsen för av en svensk handelsflotta utifrån beredskapsskäl. Det är i första hand juridiska personer, och inte fysiska personer, som berörs av tonnagebeskattning. Effekterna på ekonomisk jämställdhet och fördelning är därför främst indirekta genom ägande och drivande av företag. Sjöfartsverksamheten är starkt mansdominerad. Således, ur ett jämställdhetsperspektiv, innebär tonnagebeskattningen att män gynnas. 3 Redovisning av skatteutgifter I tabell 3.2 till tabell 3.10 redovisas de saldopåverkande skatteutgifterna uppdelade på skatteslag för inkomståren 2019–2022. De saldopåverkande skatteutgifterna har fördelats på utgiftsområden (UO) eller klassats som skattetekniskt motiverade (ST), vilket framgår av kolumn 2 i respektive tabell. Fördelningen på utgiftsområden vägleds av vilket utgiftsområde som förväntas vara mest berört av skatteutgiften. Tolkningar av vilka grupper som gynnas eller missgynnas av en skatteutgift bör dock göras med försiktighet. I många fall kan hushåll och företag påverkas på fler sätt än vad placeringen under ett utgiftsområde ger intryck av. I tabell 3.1 finns en sammanställning av samtliga utgiftsområden . I redovisningen av skatteutgifter beaktas endast beslutade regelförändringar. Ett ”-” i kolumnen betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. En del skatteutgifter har upphört och redovisas med ett ”u” om de fortfarande har en offentligfinansiell effekt något av de redovisade åren. De icke saldopåverkande skatteutgifterna i tabell 3.11 har inte fördelats på utgiftsområden då de inte påverkar statsbudgetens saldo. Tabell 3.1 Utgiftsområden (UO) 2020 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap 09Hälsovård, sjukvård och social omsorg 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn 13Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering 17Kultur, medier, trossamfund och fritid 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 20Allmän miljö- och naturvård 23Areella näringar, landsbygd och livsmedel 25Allmänna bidrag till kommuner 27Avgiften till Europeiska unionen Tabell 3.2 A. Inkomst av tjänst och allmänna avdrag1 Skatteutgift (mdkr) Schablonberäknad kapitalavkastning i fåmansföretag Lönebaserat utrymme i fåmansföretag Kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning på kvalificerade andelar Arbetsgivares kostnader för arbetstagares pension Underskott i aktiv näringsverksamhet m.m. Avdrag för ökade levnadskostnader vid tillfälligt arbete, dubbel bosättning och hemresor Avdrag för resor till och från arbetet Avdrag för utbildningsresor vid omstrukturering Sänkt skatt för utländska nyckelpersoner Förmån av resa vid anställningsintervju Förmån av utbildning vid omstrukturering m.m. Förmån av miljöanpassade bilar Lättnad i beskattningen av personaloptioner i vissa fall Vissa ersättningar och förmåner till EU-parlamentariker Ersättningar och förmåner till personal vid Europaskolor Ersättning för blod m.m. Inkomst från försäljning av vilt växande bär Ersättningar till statligt anställda stationerade utomlands Kostnadsersättning till viss personal på Tjänsteinkomster förvärvade vid vistelse utomlands Tjänsteinkomster förvärvade på vissa utländska fartyg Förmån av hälso- och sjukvård Utjämning av småföretagares inkomst Kostförmån vid tjänsteresa och vid representation Förmån i samband med fredsbevarande tjänst 1Summan av de beräknade skatteutgifterna motsvarar av de prognostiserade totala skatteintäkterna för den aktuella kategorin. Av dessa härrör från skatteutgifter kopplade till specifika utgiftsområden och från skattetekniskt motiverade skatteutgifter. Intäkter och kostnader i näringsverksamhet1 Skatteutgift (mdkr) Kapitalvinst på näringsfastigheter och Avdrag för resor till och från arbetet B6 UO24 Matching credit klausuler i olika dubbelbeskattningsavtal - - - - Anläggning av ny skog m.m. -0,04 -0,03 -0,33 -0,25 -0,02 -0,02 -0,01 Bidrag till regionala utvecklingsbolag Nedskrivning av lager och pågående arbete Ränteavdragsbegränsning för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare av handelsbolag Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto 1Summan av de beräknade skatteutgifterna motsvarar av de prognostiserade totala skatteintäkterna för den aktuella kategorin. Av dessa härrör från skatteutgifter kopplade till specifika utgiftsområden och noll procentenheter från skattetekniskt motiverade skatteutgifter. Intäkter och kostnader i kapital1 Skatteutgift (mdkr) Utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar Utdelning av andelar i dotterföretag Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt -1,30 -3,55 -3,22 -1,78 Värdeförändring på aktier m.m. -5,29 Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Schablonmässigt underlag för avkastningsskatt Schablonmässigt underlag för skatt på kapitalinkomster (på investeringssparkonto) -77,89 Framskjuten beskattning vid andelsbyte Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Kapitalförluster på marknadsnoterade delägarrätter 1Summan av de beräknade skatteutgifterna summerar till -. Av dessa härrör från skatteutgifter kopplade till specifika utgiftsområden och -från skattetekniskt motiverade skatteutgifter. Det ska ställa i relation till de prognosticerade totala skatteintäkterna för den aktuella kategorin, vilka uppgår till . D. Socialavgifter och särskild löneskatt1 Skatteutgift (mdkr) Regional nedsättning av egenavgifter Generell nedsättning av egenavgifter Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Nedsättning av arbetsgivaravgifter för den först anställde för enskilda näringsidkare, vissa aktiebolag och handelsbolag2017–2021) Nedsättning av arbetsgivaravgifter för unga Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare Nedsatt särskild löneskatt för egenföretagare som är födda eller tidigare Nedsatt särskild löneskatt för anställda som fyllt och som är födda eller senare Nedsatt särskild löneskatt för anställda som är 1Summan av de beräknade skatteutgifterna motsvarar av de prognostiserade totala skatteintäkterna för den aktuella kategorin. Av dessa härrör från skatteutgifter kopplade till specifika utgiftsområden och noll procentenheter från skattetekniskt motiverade skatteutgifter. Skatteutgift (mdkr) Försäljning av tomtmark och byggnader (undantag från skatteplikt)1 Försäljning av /år (undantag från skatteplikt)1 Lotterier (undantag från skatteplikt)2 Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster (undantag från skatteplikt)2 Vissa posttjänster och frimärken (undantag från Läkemedel (kvalificerat undantag från skatteplikt) Internationell personbefordran (kvalificerat undantag Tidningar och tidskrifter () Böcker och broschyrer () Entréavgiftsbelagda kulturella föreställningar () Förevisning av naturområden () Kommersiell idrott () Transport i skidliftar () Entré djurparker () Sänkt mervärdesskatt på vissa reparationer () Restaurang- och cateringtjänster () Försäljning av konstverk ≥300 /år () Omsättning i ideella föreningar (undantag från Omsättningsgräns för mervärdesskatt (undantag från Ingående skatt på jordbruksarrende (Avdrag för 1Summan av de beräknade skatteutgifterna motsvarar av de prognostiserade totala skatteintäkterna för den aktuella kategorin. Av dessa härrör från skatteutgifter kopplade till specifika utgiftsområden och från skattetekniskt motiverade skatteutgifter. Skatteutgift (mdkr) Energiskatt på diesel i motordrivna fordon Energiskatt på fossil bensin utanför reduktionsplikten Energiskattebefrielse för naturgas och gasol som Energiskattebefrielse för biodrivmedel utanför Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes sjöfart Energiskattebefrielse på bränsle för inrikes luftfart Nedsatt energiskatt för diesel i gruvindustriell Energiskattebefrielse för biobränsle m.m. för El som inte är skattepliktig Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Nedsatt energiskatt för leveranser av värme och kyla Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom