prop · H703189 · 2020-06-23 00:00:00 — Delgivning ska användas om det är särskilt föreskrivet eller om det med hänsyn till syftet med bestämmelsen om underrättelse framgår att delgivning bör ske, men bör i övrigt användas bara om det är påkallat med hänsyn till omständigheterna. Paragrafen, som är ny, innehåller allmänna bestämmelser om i vilka fall delgivning ska ske. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 2 § första stycket. Ändringarna är endast språkliga. I stämningsansökan ska åklagaren uppge 2.målsäganden, om någon sådan finns, 3.den brottsliga gärningen med uppgift om tid och plats för dess förövande och de övriga omständigheter som behövs för dess kännetecknande samt de bestämmelser som är tillämpliga, 4.de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis, samt 5.de omständigheter som gör domstolen behörig, om inte behörigheten framgår på annat sätt. Vill åklagaren i samband med att åtalet väcks även väcka talan om enskilt anspråk enligt 22 kap. 2 §, ska åklagaren i ansökan lämna uppgift om anspråket och de omständigheter som det grundas på samt de bevis som åberopas och vad som ska styrkas med varje bevis. Om den tilltalade är eller har varit anhållen eller häktad på grund av misstanke om brott som omfattas av åtalet, ska åklagaren ange detta i stämningsansökan. Uppgift ska dessutom lämnas om tiden för frihetsberövandet. Har åklagaren några önskemål om hur målet ska handläggas, bör dessa anges i stämningsansökan. Paragrafen reglerar vad en stämningsansökan som ges in av en åklagare i brottmål ska innehålla. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Det hittillsvarande femte stycket tas bort. Ändringen innebär att det inte finns något krav på att en åklagares stämningsansökan ska vara undertecknad med penna på papper eller med en elektronisk underskrift eller överföras på ett sätt som uppfyller vissa motsvarande krav på säkerhet. Övriga ändringar är språkliga. En stämning som utfärdas av åklagaren ska ha det innehåll som i 4 § anges om stämningsansökan. I stämningen ska åklagaren dessutom förelägga den tilltalade att, inom som åklagaren bestämmer, muntligen eller skriftligen hos rätten ange de bevis som han eller hon vill åberopa vid huvudförhandlingen och vad som ska styrkas med varje särskilt bevis. Det gäller dock inte om åklagaren på grund av den tilltalades erkännande eller någon annan omständighet finner att det är uppenbart att bevis inte kommer att anges av den tilltalade. Om det är lämpligt, får åklagaren i stämningen kalla den tilltalade till huvudförhandling. En åklagare som sätter ut ett mål till huvudförhandling ska följa de föreskrifter om tiden för huvudförhandling som meddelats av rätten. Åklagaren får ombesörja sådana kallelser och förelägganden som avses i 15 §. Stämningen och handlingar som är fogade till den ska delges den tilltalade. Uppgift om målsägandes eller vittnens ålder, yrke och bostadsadress, som saknar betydelse för åtalet, ska inte framgå av de handlingar som delges. Sedan stämningen delgetts ska bevis om detta ges in till rätten. När sådana kallelser och förelägganden som avses i tredje stycket har delgetts, ska de med bevis om delgivning ges in till rätten. Frågor om utdömande av vite som förelagts i en kallelse med stöd av tredje stycket prövas av rätten utan särskild ansökan. Paragrafen reglerar stämning som utfärdas av åklagare. Övervägandena finns i avsnitt 5.3. Kravet på undertecknande av stämningen i första stycket tas bort. Det innebär att åklagaren kan utfärda en stämning i elektronisk form. Övriga ändringar är språkliga. Ett strafföreläggande godkänns genom att den misstänkte skriver under och till behörig mottagare lämnar en förklaring, att han eller hon erkänner gärningen och godtar det straff och den särskilda rättsverkan samt det enskilda anspråk som tagits upp i föreläggandet. Regeringen kan med stöd 2019/20:189 av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om vem som ska ta emot en sådan förklaring. Om en förklaring lämnas elektroniskt, ska den skrivas under med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i förordning (EU) nr 910/2014, i den ursprungliga lydelsen. Paragrafen anger hur godkännande av strafföreläggande går till. Ändringarna är språkliga. Ett skriftligt godkännande av ett strafföreläggande som inte avser villkorlig dom, får i den misstänktes ställe lämnas av den som är ombud för den misstänkte, om en skriftlig fullmakt ges in till åklagaren. Fullmakten ska, utöver vad som följer av 12 kap., innehålla 1.en förklaring att ombudet har rätt att godkänna ett strafföreläggande på den misstänktes vägnar, 2.uppgift om det brott som godkännandet får avse, varvid brottets art samt tiden och platsen för dess begående ska anges, samt 3.uppgift om den högsta bötespåföljd, den särskilda rättsverkan och det enskilda anspråk som den misstänkte är villig att godta. Om en sådan fullmakt har getts in till åklagaren får ombudet ta emot handlingar i saken på den misstänktes vägnar. Paragrafen reglerar godkännande av strafföreläggande genom ombud. Övervägandena finns i avsnitt 6.7. Det hittillsvarande kravet i första stycket på att en fullmakt ska ges in i original tas bort. Därmed finns det ingen reglering om i vilken form en fullmakt att godkänna strafföreläggande ska ges in till åklagaren. Det innebär t.ex. att en skriftlig fullmakt på papper får ges in i kopia. Övriga ändringar är språkliga. Ett föreläggande av ordningsbot ska innehålla uppgift om den polisman som har utfärdat föreläggandet samt sådana uppgifter som avses i 6 § 2, 3 och 5. Bestämmelserna i 7–9, 11 och 12 a §§ gäller även i fråga om föreläggande av ordningsbot. Vad som sägs om åklagare i 12 a § ska då i stället avse polisman. Om en sådan förklaring som avses i 9 § andra stycket i fråga om ordningsbot lämnas i närvaro av en polisman, får den i stället skrivas under med en sådan elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i förordning (EU) nr 910/2014, i den ursprungliga lydelsen. Paragrafen reglerar vilka bestämmelser om strafföreläggande som är tillämpliga också vid föreläggande om ordningsbot. Ändringarna är språkliga. Förslaget till lag om ändring i jordabalken Sökanden eller någon annan som yttrar sig får anlita ombud eller biträde. I fråga om fullmakt för ombud ska 12 kap. 8–19 §§ tillämpas. En skriftlig fullmakt behöver dock inte ges in annat än om inskrivningsmyndigheten anser att det behövs. Paragrafen reglerar ombud och biträde i inskrivningsärenden. Uttrycket visas upp ersätts med uttrycket ges in som en följd av ändringarna i 12 kap. 9 § , se författningskommentaren till den paragrafen. Övriga ändringar är språkliga. 13.3Förslaget till lag om ändring i utsökningsbalken I 22 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om hur ankomstdagen för handlingar bestäms. En handling som avser en anmälan eller någon annan åtgärd som ska ske innan utmätt egendom säljs, sammanträde avslutas eller beslut meddelas, anses dock inkommen i rätt tid endast om innehållet i handlingen har hunnit bli känt för förrättningsmannen före nämnda tidpunkt. Paragrafen innehåller bestämmelser om en handlings ankomstdag. Övervägandena finns i avsnitt 8.4. Hänvisningen till i första stycket ersätts med en upplysning om att det i 22 § förvaltningslagen finns bestämmelser om hur ankomstdagen för handlingar bestäms. Förvaltningslagens bestämmelser överensstämmer med 33 kap. 3 § (se författningskommentaren till den paragrafen). Genom att hänvisningen till 33 kap. 3 § tas bort regleras inte längre möjlighet att begära bekräftelse av meddelanden som saknar avsändarens underskrift i original. En allmän bestämmelse om bekräftelse av handlingar finns i 21 § förvaltningslagen. Övriga ändringar är språkliga. 13.4Förslaget till lag om ändring i fastighetsbildningslagen (1970:988) En förrättningslantmätare eller en god man får inte vara ombud för eller biträde åt en sakägare vid den lantmäterimyndighet som han eller hon till- Den som har befattat sig med saken i sin tjänst eller som ombud för 2019/20:189 eller biträde åt en sakägare med motstående intresse får inte heller vara ombud eller biträde. Detsamma gäller den som står i ett sådant förhållande till en förrättningsman som avses i 4 kap. 12 § . I övrigt gäller 12 kap. i tillämpliga delar. En skriftlig fullmakt behöver dock inte ges in annat än om lantmäterimyndigheten anser att det behövs. Paragrafen reglerar ombud och biträden vid fastighetsbildningsförrättningar. I andra stycket ersätts uttrycket visas upp med uttrycket ges in som en följd av ändringarna i 12 kap. 9 § , se författningskommentaren till den paragrafen. 13.5Förslaget till lag om ändring i förvaltningsprocesslagen (1971:291) En handling ska bekräftas av avsändaren om rätten anser att det behövs. Paragrafen, som är ny, behandlar rättens möjlighet att begära bekräftelse av en handling. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 44 § tredje stycket. En handling har kommit in till domstolen den dag som handlingen når domstolen eller en behörig befattningshavare. Om en handling genom en postförsändelse eller en avi om en betald postförsändelse som innehåller handlingen har nått domstolen eller en behörig befattningshavare en viss dag, ska handlingen dock anses ha kommit in närmast , om det inte framstår som osannolikt att handlingen eller avin redan den skilts av för domstolen på ett postkontor. En handling som finns i domstolens postlåda när domstolen tömmer den första gången en viss dag ska anses ha kommit in närmast . Paragrafen innehåller bestämmelser om en handlings ankomstdag. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. Paragrafen har sin motsvarighet i 22 § förvaltningslagen (2017:900), se också proposition 2016/17:180 s. 307 f. Bestämmelsen i hittillsvarande tredje stycket flyttas till den nya 43 a §. Ändringarna i andra och tredje styckena motsvaras av ändringarna i 33 kap. 3 § , se författningskommentaren till den paragrafen. Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) Prop. om arrendenämnder och hyresnämnder Ska en inlaga, en kallelse, ett föreläggande eller en annan handling tillställas en part, görs det genom delgivning, om inte något annat följer av andra stycket. Om hyresnämnden handlägger ett stort antal tvister av likartad beskaffenhet mellan en hyresvärd och dennes hyresgäster om villkoren för hyra av bostadslägenheter, får kungörelsedelgivning enligt 49 § första och andra styckena delgivningslagen (2010:1932) användas i de ärenden som enligt 9 § andra stycket avgörs utan sammanträde. Ett beslut som ska tillställas en part behöver inte delges. Paragrafen reglerar i vilka fall delgivning ska ske. Övervägandena finns i avsnitt 10.2. Bestämmelsen i andra stycket innebär liksom att ett beslut som ska tillställas en part inte behöver delges. Däremot regleras inte längre i vilken form ett beslut ska skickas till parten. Allmänna bestämmelser om hur handlingar ska tillhandahållas finns i förordningen (2003:234) om tiden för tillhandahållande av domar och beslut, m.m. Enligt den förordningen bör en handling som ska tillhandahållas skickas med post, om inte något annat har begärts. Om det är lämpligt får en handling skickas med telefax eller elektronisk post eller på annat sätt tillhandahållas i elektronisk form (9 och 10 §§). När nämndens beslut ska tillhandahållas regleras inte längre i paragrafen. Bestämmelser om när statliga förvaltningsmyndigheter ska tillhandahålla beslut finns i förordningen om tiden för tillhandahållande av domar och beslut, m.m. Övriga ändringar är språkliga. 13.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning Bestämmelsen i 61 b §, som innehåller ett undantag från kravet på att en ansökan om stämning i tvistemål ska vara egenhändigt undertecknad, upphör att gälla. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Ändringen innebär att kravet på egenhändigt undertecknande av en stämningsansökan (42 kap. 2 § tredje stycket ) gäller även i tvistemål som har inletts hos genom en elektronisk ansökan om betalningsföreläggande eller handräckning. Formkravet kan uppfyllas genom en avancerad elektronisk underskrift (33 kap. 1 a § , se författningskommentaren till den paragrafen). Denna lag träder i kraft den dag som regeringen bestämmer. Ändringen ska träda i kraft när det finns en teknisk lösning för elektronisk underskrift i samband med att mål överlämnas från till tingsrätten. Det överlämnas därför till regeringen att bestämma dag för ikraftträdandet. Övervägandena finns i avsnitt 11. 13.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:242) om domstolsärenden Den som vill inleda ett ärende vid tingsrätten genom en anmälan, en ansökan, ett överklagande eller på något annat sätt ska göra detta skriftligen. Enligt paragrafen ska den som vill inleda ett ärende vid tingsrätten göra detta skriftligen. Övervägandena finns i avsnitt 7.2. Paragrafen ändras på så sätt att den hittillsvarande möjligheten för regeringen att för vissa slags ärenden bestämma att det får inledas i annan form än skriftligen tas bort. Genom ändringen tydliggörs att ordet skriftligen har en teknikneutral innebörd. Kravet på skriftlighet kan alltså uppfyllas såväl i pappersform som i elektronisk form. Ändringen innebär också att det inte längre ges något utrymme att i förordning bestämma att vissa slags ärenden får inledas muntligen. En handling ska bekräftas av avsändaren om domstolen anser att det behövs. Paragrafen, som är ny, reglerar domstolens möjlighet att begära bekräftelse av en handling. Övervägandena finns i avsnitt 8.2. Paragrafen motsvarar delvis hittillsvarande 44 § tredje stycket. Se i övrigt författningskommentaren till 33 kap. 2 a § . En handling har kommit in till domstolen den dag som handlingen når domstolen eller en behörig befattningshavare. Om en handling genom en postförsändelse eller en avi om en betald postförsändelse som innehåller handlingen har nått domstolen eller en behörig befattningshavare en viss dag, ska handlingen dock anses ha kommit in närmast , om det inte framstår som osannolikt att handlingen eller avin redan den skilts av för domstolen på ett postkontor. En handling som finns i domstolens postlåda när domstolen tömmer den första gången en viss dag ska anses ha kommit in närmast . Paragrafen innehåller bestämmelser om en handlings ankomstdag. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. Paragrafen har sin motsvarighet i 22 § förvaltningslagen (2017:900), se också proposition 2016/17:180 s. 307 f. Bestämmelsen i hittillsvarande tredje stycket flyttas till den nya 43 a §, Prop. 2019/20:189 se författningskommentaren till den paragrafen. Ändringarna i andra och tredje styckena motsvaras av ändringarna i 33 kap. 3 § , se författningskommentaren till den paragrafen. Den som är part får anlita ombud eller biträde. I fråga om ombud eller biträde tillämpas 12 kap. 2–5 §§ och 6 § andra stycket . I fråga om fullmakt för ombud tillämpas 12 kap. 8–19 §§ . En skriftlig fullmakt behöver dock inte ges in annat än om domstolen anser att det behövs. Paragrafen reglerar ombud och biträden i domstolsärenden. I andra stycket ersätts ordet företes med uttrycket ges in som en följd av ändringarna i 12 kap. 9 § , se författningskommentaren till den paragrafen. 13.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:599) om grupprättegång Underrättelser enligt denna lag till gruppmedlemmar ska ske på det sätt rätten finner lämpligt och med beaktande av 33 kap. 3 a § . Rätten får förelägga en part att ombesörja en underrättelse om det innebär betydande fördelar för handläggningen. Parten har i så fall rätt till ersättning av allmänna medel för kostnader. Andra stycket gäller även när en underrättelse sker genom delgivning. Paragrafen reglerar hur underrättelser ska ske. Första stycket anpassas till att regleringen om i vilka fall delgivning ska ske flyttas från 33 kap. 2 § första stycket till 33 kap. 3 a § . Övriga ändringar är språkliga. 2019/20:189 Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Digital kommunikation i domstolsprocesser (Ds 2019:18) Digitaliseringen av domstolarnas mål- och ärendehantering ger goda möjligheter att effektivisera verksamheten, att stärka rättssäkerheten och att ge god service till medborgarna. För att digitaliseringens möjligheter ska kunna utnyttjas fullt ut bör all skriftlig kommunikation i domstolsprocesser kunna ske i digital form. Processrättsliga formkrav som hindrar digital kommunikation bör därför anpassas eller tas bort. I promemorian lämnas förslag till författningsändringar som syftar till att möjliggöra eller underlätta digital kommunikation i domstolsprocesser. Förslagen innebär bl.a. följande. •En stämningsansökan i tvistemål och andra ansökningar enligt ska få göras digitalt. Ansökan ska i så fall skrivas under med en avancerad elektronisk underskrift. •Domstolsärenden ska få inledas digitalt, t.ex. genom e-post. •Rättegångsfullmakter ska få utfärdas i digital form och skrivas under med en avancerad elektronisk underskrift. Ett ombud som är offentlig försvarare ska inte behöva ge in en fullmakt annat än om rätten anser att det behövs. •Det ska införas enhetliga och teknikneutrala regler om bekräftelse av handlingar och handlingars ankomstdag. •Onödiga krav på att en part ska tillhandahålla papperskopior ska tas bort. •Beslut i hyres- och arrendenämnderna ska kunna skrivas under elektroniskt. Författningsändringarna föreslås i huvudsak träda i kraft . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om rättegångsbalken1 dels att 12 kap. 10 § ska upphöra att gälla, dels att 12 kap. 8, 9 och 15 §§, 15 kap. 5 §, 21 kap. 2 §, 33 kap. 2 och 3 §§, 45 kap. 4 och 16 §§ och 48 kap. 10 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 33 kap. 1 a, 2 a och 3 a §§, av följande lydelse. 2019/20:189 Bilaga 2 Vill part föra talan genom ombud, skall han giva ombudet fullmakt muntligen inför rätten eller ock skriftligen. Skriftlig fullmakt skall vara egenhändigt undertecknad av parten. Om en part vill föra talan genom ombud, ska parten ge ombudet fullmakt muntligen inför rätten eller skriftligen. En skriftlig fullmakt ska vara egenhändigt undertecknad av parten. Om fullmakten skrivs under elektroniskt, ska det göras med en sådan avancerad elektronisk underskrift som avses i artikel 3 i och rådets förordning (EU) nr 910/2014 av om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden och om upphävande av direktiv /93/EG, i den ursprungliga lydelsen. Skriftlig fullmakt skall visas upp i original när ombudet första gången för talan i målet. Fullmakt behöver emellertid inte visas upp för anmälan av missnöje med ett beslut. 1Senaste lydelse av 12 kap. 10 § 1974:573. 2Senaste lydelse 2000:172. En skriftlig fullmakt ska ges in när ombudet första gången för talan i målet. En fullmakt behöver emellertid inte ges in för att anmäla missnöje med ett beslut. En elektroniskt underskriven fullmakt ska ges in på ett sådant sätt att rätten kan kontrollera att 2019/20:189 Bilaga 2 fullmakten inte är återkallad av Andra fullmakter ska ges in Om en fullmakt inte finns Om en fullmakt inte finns tillgänglig när den skall visas upp, tillgänglig när den ska ges in, ska skall rätten ge ombudet tid att visa rätten ge ombudet tid att ge in den. Är ett uppskov olägligt, Är ett uppskov olägligt, får rätten får rätten fortsätta med hand- läggningen av målet, dock utan att målet, dock utan att meddela dom meddela dom eller slutligt beslut. Utfärdas fullmakt, skall behörig- heten anses innefatta ombudets tidigare åtgärder i rättegången. åtgärder i rättegången. Anser rätten att det är ovisst om en parts underskrift på fullmakten är riktig, får rätten ge anstånd för att undanröja ovissheten. Skriftlig fullmakt skall tas in i En fullmakt i original ska på akten i original eller bestyrkt kopia. begäran återlämnas till ombudet. I ombuds behörighet enligt 14 § må inskränkning ske, allenast såvitt angår ombudets rätt att väcka talan, att mottaga delgivning av stämning, att ingå förlikning, att söka verkställighet av rättens dom eller att uppbära parten tillerkänd ersättning för rättegångskostnad; har annan inskränkning skett, vare den utan verkan. Har inskränkning, som är tillåten, icke skett i fullmakten, vare den ej gällande mot rätten och motparten, innan den bragts till deras kännedom muntligen inför rätten eller ock skriftligen. Ett ombuds behörighet enligt 14 § får inskränkas endast i fråga om rätten att väcka talan, att ta emot delgivning av stämning, att ingå förlikning, att söka verkställighet av rättens dom eller att ta emot ersättning för rättegångskostnad som tillerkänts Om någon annan inskränkning har skett, är den utan verkan. En inskränkning i ombudets behörighet gäller inte mot rätten eller motparten innan de har upplysts om den muntligen inför rätten eller skriftligen. Beslut om åtgärd som avses i Ett beslut om en åtgärd som avses detta kapitel meddelas av den i detta kapitel meddelas av den domstol där rättegången är an- domstol där rättegången är Är rättegång ej anhängig, Om någon rättegång inte gäller i fråga om behörig domstol är anhängig, gäller i fråga om vad som är föreskrivet om behörig domstol vad som är Vad som sägs om föreskrivet om tvistemål. inskränkning av domstols behörig- sägs om inskränkning av domstols het i fråga om tvist som skall tas behörighet i fråga om tvist som ska 3Senaste lydelse 1981:828. Den misstänkte är skyldig att infinna sig personligen vid en huvudförhandling i tingsrätten eller hovrätten. En sådan skyldighet gäller dock inte om målet kan avgöras även om den misstänkte inte infinner sig vid huvudförhandlingen och den misstänktes närvaro kan antas vara utan betydelse för utredningen.Vid huvudförhandling i är den misstänkte skyldig att infinna sig personligen, om domstolen finner att den misstänktes närvaro är nödvändig för utredningen.Vid ett sammanträde för förberedelse och vid annan förhand- upp i annan ordning än inför domstol skall dock ej tillämpas. Fråga om åtgärd enligt detta kapitel får tas upp endast på yrkande. Är rättegång ej anhängig, skall yrkandet framställas skriftligen. Ett yrkande får ej bifallas utan att motparten har beretts tillfälle att yttra sig. Är det fara i dröjsmål, får dock rätten bevilja åtgärden att gälla till dess annat förordnas. Beträffande behandlingen i övrigt av fråga angående en åtgärd som avses i 1, 2 eller 3 § då rättegång ej är anhängig tillämpas vad som gäller när en sådan fråga uppkommer i rättegång. Yrkande av sökandens motpart om ersättning för kostnad får dock prövas i samband med avgörandet av frågan om åtgärden. tas upp i annan ordning än inför domstol ska dock inte tillämpas. En fråga om en åtgärd enligt detta kapitel får tas upp endast på Om någon rättegång inte är anhängig ska yrkandet fram- Ansökan ska i så fall vara egenhändigt undertecknad Ett yrkande får inte bifallas utan att motparten har beretts tillfälle att Om det är fara i dröjsmål, åtgärden att gälla tills vidare. Beträffande behandlingen i övrigt av en fråga angående en åtgärd som avses i 1, 2 eller 3 § då någon rättegång inte är anhängig tillämpas vad som gäller när en sådan fråga uppkommer i en rättegång. Ett yrkande av sökandens motpart om ersättning för kostnad får dock prövas i samband med avgörandet av frågan om åtgärden. Den misstänkte är skyldig att infinna sig personligen vid huvudförhandling i tingsrätt och hovrätt. Sådan skyldighet föreligger dock inte, om målet kan avgöras även om han inte infinner sig vid huvudförhandlingen och hans närvaro kan antas vara utan betydelse för utredningen. Vid huvudförhandling i är den misstänkte skyldig att infinna sig personligen, om domstolen finner att hans närvaro är nödvändig för utredningen. Vid ett sammanträde för förberedelse och vid annan förhand- 4 Senaste lydelse 2009:344. 2019/20:189 Bilaga 2 ling är den misstänkte skyldig att infinna sig personligen, om hans närvaro kan antas främja syftet med sammanträdet. Är den misstänkte skyldig att infinna sig personligen, skall rätten förordna om detta. När den misstänkte inte är skyldig att infinna sig personligen, får hans talan föras genom ombud.