prop · H80358 · 2020-11-26 00:00:00 — Regeringen vill även betona vikten av att de elever som har behov av extra anpassningar eller särskilt stöd också ges sådant stöd i enlighet med 3 kap. skollagen. När det gäller stress hos elever visar undersökning Attityder till skolan att den upplevda stressen hos elever i årskurs 4–6 visserligen har ökat , men att skillnaden mellan pojkar och flickor inte var signifikant vid mätningen 2018 (2019, rapport 479). Vidare föreslås , till skillnad mot när betyg från årskurs 6 infördes, endast en möjlighet för skolor att införa tidigare betyg. Eftersom införandet bygger på frivillighet bedömer regeringen att de skolor som inför tidigare betyg bör ha förutsättningar att vid genomförandet främja positiva och minimera negativa konsekvenser, som t.ex. stress hos både flickor och pojkar (se även avsnitt 6). Regeringen bedömer därmed att tidigare betyg överlag inte har några negativa konsekvenser för jämställdheten mellan pojkar och flickor. Enligt regeringens bedömning har inte heller förslaget negativa konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 8.6Sveriges medlemskap i unionen De föreslagna förändringarna rör frågor som inte är reglerade i . Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 14 a § En rektor får besluta att betyg ska sättas i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskolan, vid en skolenhet som rektorn ansvarar för. Beslutsunderlaget ska dokumenteras. En rektor som överväger att fatta ett sådant beslut ska ge lärarna vid berörd skolenhet tillfälle att yttra sig. Rektorn ska underrätta huvudmannen skriftligen om ett beslut enligt Huvudmannen ska anmäla beslutet till . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om när rektorn senast ska fatta ett beslut enligt första stycket inför ett läsår. Paragrafen är ny. Paragrafen, som delvis har utformats efter synpunkter från Lagrådet, innehåller bestämmelser som innebär att en rektor får besluta att betyg i viss utsträckning ska sättas utöver vad som i övrigt följer Av skollagens bestämmelser om olika skolformer följer bl.a. att betyg ska sättas från och med årskurs 6 i , grundsärskolan (med vissa undantag) och sameskolan och från och med årskurs 7 i specialskolan (10 kap. 15 §, 11 kap. 19 §, 12 kap. 15 § och 13 kap. 16 §). paragrafs första styckes första mening framgår att en rektor som önskar det kan besluta att betyg även ska sättas i årskurs 4 och 5 i , grund- särskolan och sameskolan eller i årskurs 5 och 6 i specialskolan vid en skolenhet som rektorn ansvarar för. Ett eventuellt beslut om tidigare betygssättning måste dock omfatta både årskurs 4 och 5 eller både årskurs 5 och 6. Det är inte tillåtet att besluta att införa betyg i enbart en av års- Enligt första styckets andra mening ska beslutsunderlaget dokumen- Inför ett beslut om tidigare betygssättning bör bl.a. en analys genom- föras av vilka förutsättningar som finns och bör finnas på skolenheten för ett sådant beslut. I genomförandet av denna analys kan elevhälsans kompe- tens utgöra ett viktigt stöd. I analysen bör bl.a. framgå vilka förhållanden som bör råda, t.ex. vilken bild av betygens betydelse som lärarna bör för- medla till eleverna. Vidare behöver rektorn inför sitt beslut beakta syn- punkter från lärare, elever och vårdnadshavare, se nedan. Av andra stycket framgår att om en rektor överväger att fatta ett beslut enligt första stycket ska lärarna vid berörd skolenhet ges tillfälle att yttra Det innebär att lärarna ska ha getts tillfälle att yttra sig i ett sådant stadium av beslutsprocessen att rektorn har en reell möjlighet att beakta lärarnas yttranden innan rektorn tar slutlig ställning. Det finns även be- stämmelser i 4 kap. skollagen om elevers och vårdnadshavares inflytande över utbildningen och formerna för detta. Av tredje stycket framgår att en rektor som fattar ett beslut om tidigare Prop. 2020/21:58 betygssättning ska underrätta huvudmannen om beslutet. rektorns beslut är det viktigt att det sker en nära dialog mellan rektorn och huvudmannen kring vilka förutsättningar det finns för tidigare betyg vid skolenheten och hur detta eventuellt kan påverka huvudmannens arbete i övrigt. I paragrafen anges att huvudmannen skriftligen ska underrättas om rektorns beslut. Det kan göras exempelvis genom ett mejl. Som framgår av fjärde stycket är det dock viktigt att det sker inför det läsår då tidigare betyg ska sättas. Huvudmannen ska anmäla beslutet om tidigare betyg till . I fjärde stycket införs ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om när rektorn senast ska fatta beslut om tidigare betyg inför ett läsår. Bestämmelsen ger huvudmannen och rektorn tid att genomföra de åtgärder som eventuellt kan behövas inför ett införande av tidigare betyg. Allmänna bestämmelser om betyg och betygssättning finns i 3 kap. 13– 21 §§. Vissa anpassningar med anledning av rektorns möjlighet att besluta om att betyg ska sättas i ovan nämnda skolformer och årskurser görs i 10 kap. 13, 16 och 19 §§, 11 kap. 16, 19 och 22 §§, 12 kap. 13, 16 och 19 §§ samt 13 kap. 13, 17 a och 20 §§, se författningskommentarerna till dessa paragrafer. I övrigt gäller de bestämmelser som gäller generellt vid betygssättning i skollagen och i andra författningar. Övervägandena finns i avsnitt 6. 14 b § Ett beslut om att betygssättning enligt 14 a § ska upphöra att gälla ska fattas i samma ordning som beslutet om att införa sådan betygssättning. Ett sådant beslut kan avse endast kommande årskullar som ännu inte har fått betyg eller även omfatta elever som redan har fått terminsbetyg i årskurs 4 i , grundsärskolan eller sameskolan eller i årskurs 5 i specialskolan med stöd av ett beslut enligt 14 a §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om när rektorn senast ska fatta beslut enligt första stycket inför ett läsår. Paragrafen är ny. Paragrafen, som har införts efter synpunkter från Lagrådet, innehåller bestämmelser om vad som gäller om en rektor vill vidta åtgärder för att ett beslut om betygssättning enligt 14 a § ska upphöra att gälla. Av paragrafens första stycke framgår att ett beslut om att upphäva ett beslut att införa betygssättning enligt 3 kap. 14 a § ska fattas i samma ordning som beslutet att införa sådan betygssättning, dvs. lärarna ska ges tillfälle att yttra sig, bestämmelserna i 4 kap. skollagen om elevers och vårdnadshavares inflytande ska tillämpas, en nära dialog med huvudmannen bör föras, beslutsunderlaget ska dokumenteras, huvudmannen ska underrättas skriftligen och huvudmannen ska anmäla beslutet till . Av andra stycket framgår att rektorn får avgöra om ett sådant beslut endast ska avse kommande årskullar som ännu inte har fått betyg eller om det även ska omfatta elever som redan har fått terminsbetyg i årskurs 4 i , grundsärskolan eller sameskolan eller i årskurs 5 i specialskolan med stöd av ett beslut enligt 14 a §. Ett sådan beslut bör tas efter noggranna överväganden avseende förutsättningarna på den aktuella skol- 2020/21:58 enheten och med fokus på att ge eleverna kontinuitet i uppföljningen av deras kunskapsutveckling. Tredje stycket innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om när rektorn senast inför ett läsår ska fatta beslut om att betygssättning enligt 14 a § ska upphöra. Bestämmelsen ger huvudmannen och rektorn tid att genomföra de åtgärder som eventuellt kan behövas. Övervägandena finns i avsnitt 6. 13 § I årskurs 1–5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1.ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen som eleven får undervisning i, och 2.sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kunskapskraven. Om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 gäller inte skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna. Paragrafen innehåller bestämmelser som reglerar innehållet i den skriftliga individuella utvecklingsplan som ska upprättas för varje elev en gång i samband med ett av utvecklingssamtalen i årskurs 1–5 i . Femte stycket är nytt och innebär att om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 i enlighet med ett beslut som rektorn har fattat med stöd av 3 kap. 14 a § så gäller inte skyldigheten att upprätta en skriftlig individuell utvecklingsplan dessa årskurser. Det är dock möjligt att upprätta sådana planer om rektorn bedömer att eleverna har behov av detta. Övervägandena finns i avsnitt 6. 16 § Om betyg sätts i årskurs 4 och 5 ska betyg sättas i slutet av varje termin i de årskurserna i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av aktuell årskurs, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i den årskursen. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser som gäller när en rektor har beslutat om att betyg ska sättas i årskurs 4 och 5 i . Paragrafen reglerar tidpunkten för när betyg ska sättas i årskurs 4 och 5 och innehåller särskilda bestämmelser om de naturorienterande och samhällsorienterande ämnena. Paragrafen motsvarar i princip 10 kap. 15 § som gäller årskurs 6. I första stycket anges att om betyg sätts i årskurs 4 och 5 ska betyg sättas Prop. 2020/21:58 i slutet av varje termin i dessa årskurser i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Av andra stycket framgår att det i årskurserna 4 och 5, på motsvarande sätt som gäller för betyg i årskurs 6, som alternativ till ämnesbetyg får sättas ett sammanfattande betyg för naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnen i fall där undervisningen i ämnena i huvudsak har varit ämnesövergripande fram till slutet av årskurs 4 och 5. Sammanfattande betyg kan alltså sättas höst- och vårterminen i årskurs 4 och 5. Det är rektorn som beslutar om det ska sättas sammanfattande betyg. Av 10 kap. 4 § första stycket framgår att med naturorienterande ämnen avses biologi, fysik och kemi och med samhällsorienterande ämnen avses geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap. Övervägandena finns i avsnitt 6. 19 § När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1.i årskurs 4 och 5, om betyg sätts i dessa årskurser, ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, 2.i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och 3.efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur elevens kunskaper ska bedömas vid betygssättningen innan ett ämne har avslutats i . Andra stycket punkt 1 som är ny anger vilka kunskapskrav som elevens kunskaper ska bedömas i förhållande till om betyg på skolenheten sätts i årkurs 4 och 5. Bedömningen av elevens kunskaper ska i årskurs 4 och 5 ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. Det är samma princip som gäller vid betygssättning i t.ex. årskurs 7 och 8, där elevens kunskaper ska ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. I övrigt har paragrafens punkter i andra stycket disponerats om till följd av att den nya punkt 1 har lagts till före de tidigare punkterna. Det gör att tidigare punkt 1 nu är punkt 2 och tidigare punkt 2 nu är punkt 3. Det är enbart numreringen som är ändrad och någon ändring i sak är således inte avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 6. 16 § I årskurs 1–5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1. ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i, och 2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. 2020/21:58 Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kunskapskraven. Om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 gäller inte skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna. Paragrafen innehåller bestämmelser som reglerar innehållet i den skriftliga individuella utvecklingsplan som ska upprättas för varje elev en gång i anslutning till ett av utvecklingssamtalen i årskurs 1–5 i grundsärskolan. Femte stycket är nytt och anger att om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 i enlighet med ett beslut som rektorn har fattat med stöd av 3 kap. 14 a §, så gäller inte skyldigheten att upprätta en skriftlig individuell utvecklingsplan dessa årskurser. Det är dock möjligt att upprätta sådana planer om skolans rektor bedömer att eleverna har behov av detta. Övervägandena finns i avsnitt 6. 19 § Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska betyg sättas i grundsärskolans ämnen. Betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 6 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Om betyg sätts i årskurs 4 och 5 ska betyg sättas i slutet av varje termin i de årskurserna i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Paragrafen innehåller bestämmelser om när betyg ska sättas i grundsärskolan. I tredje stycket som är nytt anges att om betyg sätts i årskurs 4 och 5 så ska betyg sättas i slutet av varje termin i dessa årskurser i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Övervägandena finns i avsnitt 6. 22 § När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1.i årskurs 4 och 5, om betyg sätts i dessa årskurser, ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, 2.i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och 3.efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur elevens kunskaper ska bedömas vid betygssättningen innan ett ämne har avslutats i grundsärskolan. Andra stycket punkt 1 som är ny anger vilka kunskapskrav som elevens Prop. 2020/21:58 kunskaper ska bedömas i förhållande till om betyg på skolenheten sätts i årskurs 4 och 5. Bedömningen av elevens kunskaper ska i årskurs 4 och 5 ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6. Det är samma princip som gäller vid betygssättning i t.ex. årskurs 7 och 8, där elevens kunskaper ska ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 9. I övrigt har paragrafens punkter i andra stycket disponerats om till följd av att den nya punkt 1 har lagts till före de tidigare punkterna. Det gör att tidigare punkt 1 nu är punkt 2 och tidigare punkt 2 nu är punkt 3. Det är enbart numreringen som är ändrad och någon ändring i sak är således inte avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 6. 13§ I årskurs 1–6 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1.ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i, och 2.sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kunskapskraven. Om en elev ges betyg i årskurs 5 och 6 gäller inte skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna. Paragrafen innehåller bestämmelser som reglerar innehållet i den skriftliga individuella utvecklingsplan som ska upprättas för varje elev en gång i anslutning till ett av utvecklingssamtalen i årskurs 1–6 i specialskolan. Femte stycket är nytt och innebär att om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 i enlighet med ett beslut som rektorn har fattat med stöd av 3 kap. 14 a §, så gäller inte skyldigheten att upprätta en skriftlig individuell utvecklingsplan dessa årskurser. Det är dock möjligt att upprätta sådana planer om rektorn bedömer att eleverna har behov av detta. Övervägandena finns i avsnitt 6. 16 § Om betyg sätts i årskurs 5 och 6 ska betyg sättas i slutet av varje termin i de årskurserna i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av aktuell årskurs, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i den årskursen. 2020/21:58 Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser som gäller när rektorn med stöd av 3 kap. 14 a § har beslutat om att betyg ska sättas i årskurs 5 och 6 i specialskolan. Paragrafen reglerar tidpunkten för när betyg ska sättas i årskurs 5 och 6 och innehåller särskilda bestämmelser om de naturorienterande och samhällsorienterande ämnena. Paragrafen motsvarar i princip 12 kap. 15 § som gäller årskurs 7. I första stycket anges att om betyg sätts i årskurs 5 och 6 ska betyg sättas i slutet av varje termin i dessa årskurser i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Av andra stycket framgår att det i årskurserna 5 och 6, på motsvarande sätt som gäller för betyg i årskurs 7, som alternativ till ämnesbetyg får sättas ett sammanfattande betyg för naturorienterande respektive samhällsorienterande ämnen i fall där undervisningen i ämnena i huvudsak har varit ämnesövergripande fram till slutet av årskurs 5 och 6. Sammanfattande betyg kan alltså sättas höst- och vårterminen i dessa årskurser. Det är rektorn som beslutar om det ska sättas sammanfattande betyg. Av 12 kap. 4 § första stycket framgår att med naturorienterande ämnen avses biologi, fysik, och kemi och med samhällsorienterande ämnen avses geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap. Övervägandena finns i avsnitt 6. 19 § När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1.i årskurs 5 och 6, om betyg sätts i dessa årskurser, ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7, 2.i årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7, och 3.efter årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 10. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur en elevs kunskaper ska bedömas vid betygssättningen innan ett ämne har avslutats i specialskolan. Andra stycket punkt 1 som är ny anger vilka kunskapskrav som elevens kunskaper ska ställas i relation till om betyg på skolenheten sätts i årskurs 5 och 6. Bedömningen av elevens kunskaper ska i årskurs 5 och 6 ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7. Det är samma princip som gäller vid betygssättning efter årskurs 7, där elevens kunskaper ska ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 10. I övrigt har paragrafens punkter i andra stycket disponerats om till följd av att den nya punkt 1 har lagts till före de tidigare punkterna. Det gör att tidigare punkt 1 nu är punkt 2 och tidigare punkt 2 nu är punkt 3. Det är enbart numreringen som är ändrad och någon ändring i sak är således inte avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 6. 13 § I årskurs 1–5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1.ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen som eleven får undervisning i, och 2.sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kunskapskraven. Om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 gäller inte skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna. Paragrafen innehåller bestämmelser som reglerar innehållet i den skriftliga individuella utvecklingsplan som ska upprättas för varje elev en gång i anslutning till ett av utvecklingssamtalen i årskurs 1–5 i sameskolan. Femte stycket är nytt och innebär att om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 i enlighet med ett beslut som rektorn har fattat med stöd av 3 kap.