prop · H703130 · 2020-05-28 00:00:00 — minskade de externa förvaltningskostnaderna med medan de interna förvaltningskostnaderna ökade med . Ökningen av de interna förvaltningskostnaderna kommer framför allt från ökade personalkostnader och ökade informations- och datakostnader. Som andel av fondkapitalet minskade kostnaderna från . Den absoluta kostnadsutvecklingen styrs i hög grad av fondkapitalets storlek och placeringarnas inriktning. med högre kostnader är motiverad när den förväntas bidra till högre nettoavkastning och ökad riskspridning. Den svenska kronans rörelse gentemot andra valutor påverkar fondernas kostnader för köp av tjänster som prissätts i amerikanska dollar och euro. Under perioden 2012‒2015 ökade kostnaderna med i genomsnitt , men 2016 bröts trenden och kostnaderna minskade med eller . –2019 har kostnaderna endast ökat med medan buffertkapitalet har ökat med . Ett ökat kapital påverkar framför allt de externa förvaltningskostnaderna eftersom ersättningen i huvudsak utgår i form av en andel av det förvaltade kapitalets storlek. Placeringarnas inriktning mot en gradvis ökad andel alternativa tillgångar och motsvarande mindre andel aktier och räntebärande tillgångar kan även det bidra till högre kostnader. Det är viktigt att understryka att det är buffertfondernas nettoavkastning som påverkar deras bidrag till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. Att få kapitalet att växa är buffertfondernas uppgift. En ökad andel alternativa tillgångar har bidragit positivt till buffertfondernas netto- avkastning och till lägre risk genom ökad diversifiering. AP-fonderna bör dock, liksom övrig verksamhet i offentlig regi, ständigt arbeta för hög kostnadseffektivitet. Detta är viktigt både för fondernas nettobidrag till inkomstpensionssystemet och för att upprätthålla ett högt förtroende hos allmänheten. Buffertfondernas kostnader finansieras av de medel som fonderna förval- tar.9 Kostnaderna delas in i interna och externa kostnader, vilka redovisas på olika sätt i årsredovisningen. 9Kostnader för revision och externa utvärderingen täcks också av fondmedlen (2 kap. 3 § lagen om allmänna pensionsfonder [AP-fonder]). redovisas som rörelsens kostnader i resultaträkningen medan de externa Skr. 2019/20:130 förvaltningskostnaderna tas upp som en negativ post under rörelsens I tabell 4.1 redovisas den sammantagna kostnadsutvecklingen för buffertfonderna . Buffertfondernas interna och externa förvaltningskostnader Förändring jmf föregående år, mnkr Förändring jmf föregående år, procent -5,6 -2,3 Buffertkapital i genomsnitt, mdkr2 Källa: AP-fondernas årsredovisningar 2Genomsnittligt fondkapital (ingående fondkapital + utgående fondkapital)/2 uppgick buffertfondernas interna och externa förvaltnings- kostnader till sammanlagt . I förhållande till före- gående år är detta en ökning med eller . Kostnadernas andel av buffertkapitalet fortsatte minska från till 0,118 procent.10 Av kapitalet i Första–Fjärde AP-fonderna förvaltades internt vid slut, jämfört vid slut. I en internationell jämförelse är andelen internt förvaltat kapital hög hos Första–Fjärde AP-fonderna. En hög andel intern förvaltning ökar kostnadseffektiviteten. De interna förvaltningskostnaderna avser främst personal, informations- och datasystem, köpta tjänster och lokaler. I tabell 4.2 redovisas hur kostnaderna har fördelats på dessa poster. Personalkostnader och informations- och datatjänster är de största kostnadsposterna som också står för den största kostnadsökningen sedan föregående år. 10 Enligt de redovisningsregler och den praxis för kostnadsredovisning som tillämpas i Källa: AP-fondernas årsredovisningar (Första–Fjärde och Sjätte ) Personalkostnaderna påverkas av antalet anställda och lönenivåerna. Antalet anställa påverkas i sin tur av fondernas strategival, bl.a. när det gäller hur mycket av kapitalet som förvaltats internt. har andelen intern förvaltning ökat som det förvaltade kapitalet vuxit. Figur 4.1 Antal anställda i buffertfonderna och andelen kvinnor andel kvinnor (höger axel) Källa: AP-fondernas årsredovisningar (Första–Fjärde och Sjätte ) Vid slut var 279 personer anställda vid buffertfonderna, vilket är en ökning med 4 personer jämfört med föregående årsskifte (figur 4.1). Andelen kvinnor har ökat från till . Andra, Tredje och Fjärde AP-fonderna använder rörliga ersättnings- program för medarbetare. betalades ut i rörlig ersättning. Som framgår av tabell 4.3 ökade summan av de rörliga ersättningarna kraftigt . Rörliga ersättningar för medarbetare vid buffertfonderna Källa: AP-fondernas årsredovisningar (Första–Fjärde och Sjätte ) Enligt regeringens riktlinjer avseende anställningsvillkor för ledande befattningshavare i AP-fonderna ska den totala ersättningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och organisationskultur (se bilaga 1). I samband med den årliga bok- slutsrevisionen genomförs en granskning av att riktlinjer följs. Gransk- ningen har inte visat några avvikelser från riktlinjerna. Samtliga AP-fonder har ett ersättningsutskott eller en kommitté som bereder löneramen för samtliga medarbetare, ersättningar till ledande befattningshavare samt förhandlar lön och övriga villkor med den verkställande direktören. Hela styrelsen fattar beslut i ersättningsfrågor efter beredning av ersättnings- utskottet eller kommittén. Externa förvaltningskostnader (exklusive prestationsbaserade arvoden) Externa förvaltningskostnader utgörs av ersättningar som betalas till parter som förvaltar kapital på uppdrag av fonderna. Vanligtvis utgår ersätt- ningen som en procentuell andel av det förvaltade kapitalet. De externa förvaltningskostnaderna bestäms därmed främst av storleken på det externt förvaltade kapitalet, men även av hur kapitalet förvaltas. Passiv förvaltning har i allmänhet en lägre kostnad än aktiv förvaltning och på motsvarande sätt påverkar förvaltningens inriktning kostnaderna. Onote- rade tillgångar kostar i regel mer att förvalta än noterade aktier men har historiskt genererat en högre avkastning. En mindre andel av de externa förvaltningskostnaderna avser kostnader för depåbank och säkerhets- administration (kollateral), vilka är beroende av kapitalets volym och omfattningen av transaktioner. Av tabell 4.4 framgår att de externa förvaltningskostnaderna ökade relativt kraftigt . De två huvudsakliga anledningarna till detta var att volymen externt förvaltat kapital ökat och att andelen alternativa investeringar ökat. Förvaltningskostnaderna är högre för alternativa investeringar men tillgångsslaget har gett en högre nettoavkast- ning. –2019 har de externa förvaltningskostnaderna minskat trots att buffertkapitalet har ökat. De lägre kostnaderna beror på aktivt strategiskt arbete med att öka andelen internt förvaltat kapital och omstrukturering av mandat. -9,4 -3,3 -7,7 -3,8 Buffertkapital i genomsnitt, mdkr2 Källa: AP-fondernas årsredovisningar 1Exklusive prestationsbaserade arvoden. 2Genomsnittligt fondkapital (ingående fondkapital + utgående fondkapital)/2. Prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Posten externa förvaltningskostnader innefattar enligt AP-fondernas redovisningsprinciper inte prestationsbaserade arvoden eller förvaltar- arvoden för onoterade tillgångar. Prestationsbaserade arvoden betalas ut till externa förvaltare när en överenskommen avkastning överträffas. Avkastning över detta mål ökar nettoavkastningen men genererar för denna typ av arvodesavtal en kostnad i form av ett prestationsbaserat arvode. I AP-fondernas resultat- räkning redovisas erlagda prestationsbaserade arvoden som en avgående post under nettoresultatet för aktuellt tillgångsslag. I tabell 4.5 redovisas prestationsbaserade arvoden för noterade tillgångsslag . Prestationsbaserade arvoden för extern förvaltning Källa: AP-fondernas årsredovisningar För onoterade tillgångsslag är en annan avtalskonstruktion vanligare, vilken oftast innebär att erlagda förvaltararvoden återbetalas förutsatt att det skett vinstgivande försäljningar i den onoterade fonden, därefter sker en vinstdelning, vilket innebär att en del av vinsten över en viss förut- bestämd avkastningsränta delas med förvaltarbolaget och nettoredovisas Detta innebär att erlagda arvoden över exempelvis en onoterad riskkapitalfonds livstid återbetalas i sin helhet (förutsatt att ut- rymme inom upparbetade vinster finns). Redovisning av AP-fondernas verksamhet (skr. 2015/16:130) ändrades redovisningen för att ge en mer rättvisande bild av den senare kategorin av arvoden och AP-fonderna ombads också att tydligare redogöra för såväl erlagda som återbetalda belopp för onoterade avtals- upplägg i sina årsredovisningar. Ändringen och förtydligandet i skrivelsen innebär att erlagda arvoden på årsbasis ska ställas mot, och redovisas tillsammans med, återbetalda arvoden som återbetalas i samband att en onoterad tillgång säljs med vinst. I tabell 4.6 redovisas detta nettobelopp var de erlagda arvodena högre Skr. 2019/20:130 än de återbetalda. Netto erlagda och återbetalda arvoden för onoterade innehav (positivt belopp då erlagda arvoden överstiger återbetalda) Not: har som princip att periodisera sina förvaltningskostnader och dessa ingår därmed inte i tabellen. Vinstdelningen sker efter en viss vinstnivå, men denna nivå uppnås först efter att AP-fonden har återfått investerat belopp och erlagda avgifter och därutöver även erhållit en ersättning motsvarande en viss procentuell årlig avkastning på hela det investerade beloppet. Vinstdelningen redovisas inte specifikt utan den har reducerat erhållet försäljningsbelopp och därmed reducerat nettoresultatet. Jämfört med föregående år har det erlagda beloppet minskat . Denna typ av avtals- konstruktioner kan förväntas öka ytterligare i och med de ändringar av placeringsreglerna som trädde i kraft . AP-fonderna har utrett frågan hur de på bästa sätt kan bidra till att öka transparensen kring vinstdelning och har konstaterat att genom att ansluta till pågående initiativ tillsammans med andra globala institutionella investerare skapas bästa förutsättningarna för att påverka transparensen i branschen i rätt riktning samt bidra till utvecklandet av en gemensam rapporteringsstandard. 5 Hållbarhet och ägarstyrning Regeringens bedömning: Hållbarhet är en väsentlig aspekt av AP- fondernas verksamhet. AP-fonderna bör, som statliga myndigheter och förvaltare av statliga pensionsmedel, arbeta aktivt med att integrera olika hållbarhetsaspekter i förvaltningen. Integreringen av hållbarhets- aspekter i förvaltningen bidrar både till den långsiktiga avkastningen och till en god riskhantering. Ett kvalitativt hållbarhetsarbete är även viktigt för att upprätthålla allmänhetens förtroende för AP-fonderna och pensionssystemet. Regeringen ser positivt på det arbete som AP-fonderna och det gemensamma bedriver för att integrera hållbarhetsfrågor i förvaltningen och anser att det ligger i linje med Första–Fjärde AP-fondernas nya mål om föredömlig förvaltning. Regeringen upp- muntrar att arbetet intensifieras och att ytterligare steg tas exempelvis för att investeringarna ska vara i linje med . för att kunna utvärdera det nya målet och arbetet med hållbarhet bör fortsätta att stärkas. rapport om AP-fondernas hållbarhetsarbete Regeringen gav ett uppdrag att, förutom den årliga utvärderingen av AP-fondernas förvaltning, genomföra en för- djupad analys avseende AP-fondernas hållbarhetsarbete. Fördjupningen syftar till att skapa en överblick över AP-fondernas arbete med hållbarhet och en jämförelse med andra ledande fonder. De utvalda jämförelse- fonderna anses vara ledande investerare som ligger i framkant inom håll- barhet. Samtliga är pensionsfonder och anses vara relevanta jämförelse- fonder även om mandaten skiljer sig något åt. Utvärderingen i sin helhet finns i bilaga 9. Nedan sammanfattas slutsatser. kommer i sin rapport fram till att AP-fonderna ligger i framkant inom hållbarhet jämfört med ledande institutionella investerare globalt och att de fortsätter att förbättra sitt arbete i linje med den snabba utvecklingen på området. Enligt utmärker sig AP-fonderna framför allt genom sitt ägarengagemang, men de ligger även i framkant när det gäller att integrera hållbarhet i kapitalförvaltningen. konstaterar att fonderna kontinuerligt utvecklar nya metoder för att ta hänsyn till håll- barhet i sina investeringar och att förvaltningsorganisationerna ansvarar för implementeringen av hållbarhetsarbetet. Vidare anser att de nya reglerna avseende hållbarhet som gäller för Första–Fjärde AP-fonderna tydliggör och stödjer fondernas hållbarhets- ansvar och pågående arbete. I den rekommendation som har formulerat som ett resultat av den fördjupade analysen påpekas att fonderna ytterligare kan förtydliga sina strategier och målsättningar kopplat till föredömlig förvaltning, vilket skulle kunna bidra till att fokusera arbetet och underlätta fondernas externa kommunikation kring sitt hållbarhetsarbete och resultaten från detta. konstaterar att fonderna ofta är transparenta med strategier, mål och framsteg, men bör vara tydliga med att förklara sina resonemang och förenkla kommunikationen. Detta skulle enligt kunna bidra till ökad förståelse för fondernas hållbarhetsarbete hos fondernas intressenter. Investeringsmandat relaterat till hållbarhet fick Första–Fjärde AP-fonderna ett nytt mål för placeringsverksamheten, att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande och att särskild vikt ska fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet om avkastning och risk. Fonderna ska samverka för att uppnå målet om föredömlig förvaltning och ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen av fondmedlen samt gemensamma riktlinjer för redovisning av hur målet om föredömlig förvaltning har uppnåtts och vilka tillgångar som fondmedlen inte bör placeras i. konstaterar att hållbara investeringar är ett viktigt tema bland ledande institutionella investerare som utvecklar sitt arbete med att integrera hållbarhet i sina investeringsprocesser men att de flesta, till skillnad mot Första–Fjärde AP-fonderna, inte har ett mandat som specificerar att de har ett hållbarhetsansvar. Enligt tydliggör och stödjer de nya reglerna Första–Fjärde AP-fondernas hållbarhetsansvar och pågående arbete. AP-fonderna anser att avkastning och hållbarhet sammanfaller och har integrerat hållbarhet i sina investeringsprocesser och arbetat aktivt med bolagsstyrningsfrågor. Första–Fjärde AP-fonderna har sam- ordnat sitt dialogarbete med utländska bolag när det gäller miljö- och etik- frågor via och samtliga AP-fonder har redovisat sina koldioxidutsläpp enligt ett gemensamt ramverk. I linje med det nya målet för placeringsverksamheten att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ett ansvarsvarsfullt ägande har Första–Fjärde AP-fonderna fort- satt att utveckla sitt hållbarhetsarbete. Flera fonder har förtydligat sina strategier kring och fonderna har även vidareutvecklat sin koldioxidrapportering (CO2-rapportering). Även Sjätte och Sjunde AP-fonderna arbetar aktivt med hållbarhets- frågor, trots att deras respektive regelverk inte är lika tydligt. Sjätte fondens regelverk nämner inte hållbarhet, medan Sjunde AP-fonden ska ta hänsyn till miljö och etik i placeringsverksamheten. konstaterar att enligt regelverket går avkastning före håll- barhet i de fall målkonflikter uppstår. Ett exempel på detta är att Första–Fjärde AP-fonderna avyttrar vissa fossila bolag om de anser att den finansiella risken är för hög i förhållande till den förväntade avkastningen. Enligt regelverket kan fonderna inte avyttra ett bolag endast utifrån ett miljöperspektiv om fossila bränslen bedöms som en attraktiv finansiell investering utifrån en analys av risk och förväntad avkastning. Första–Fjärde AP-fonderna har därför fattat olika beslut avseende fossila bränslen baserat på sina riskanalyser. Samtliga AP-fonder ställer sig bakom som en del av som har ratificerat. Hur detta kommer till uttryck via mål och strategier skiljer sig åt mellan fonderna. Det finns inga entydiga tolkningar kring hur kapitalförvaltare ska bidra till att upp- fylla målen i eller hur dessa ska påverka portföljen. Samtliga AP-fonder anser att de främst kan bidra till att målen i uppfylls genom påverkansarbete, temainvesteringar och genom att ta hänsyn till omställningsriskerna i portföljen. Ingen av fonderna har utvecklat ett sätt att mäta eller följa upp hur de bidrar till . Andra AP-fonden skiljer sig från övriga AP-fonder genom att den har uttalat att den vill hålla investeringsportföljen i linje med och att den vill ta fram mätmetoder för att kunna säkerställa detta . Tredje AP-fonden har vägletts av bl.a. när den beslutade att anta uttalade hållbarhetsmål. Samtliga AP-fonder delar en övertygelse om att hållbarhet stödjer före- tagens långsiktiga framgång och avkastning. Första, Andra och Fjärde 2019/20:130 AP-fonderna har anpassat sina investeringsövertygelser efter detta. Första AP-fonden har uttryckt att ”fokus på hållbart värdeskapande kan ge möjligheter att långsiktigt öka avkastningen och reducera den finansiella risken”, Andra AP-fonden att ”hållbarhet lönar sig” och ”klimatförändring är en systemrisk” och att ”Integrera hållbarhetsaspekter i förvaltningen bidrar till en bättre hantering av risker och möjligheter samt därmed till avkastningen”. konstaterar i sin rapport att alla AP-fonder har formulerat egna hållbarhetsmål främst angående klimat och ägarstyrning. Målen för hållbarhetsarbetet är till stor del relaterade till interna processer som t.ex. användningen av klimatriskscenarier i utvärderingen av investeringar eller mål för röster avgivna vid årsstämman. av målen för fonderna är relaterade till interna processer (figur 5.1). En anledning till detta är att flertalet fonder har en tydlig vision för hur de ska arbeta, men föredrar att inte ha utfallsmål relaterade till portföljsammansättningen då de anser att detta under vissa förutsättningar skulle kunna leda till sub- optimala investeringsbeslut. Flertalet av fonderna har dock även satt upp mål relaterade till utfall för portföljen som t.ex. minskning av portföljens koldioxidutsläpp, totala investeringar i gröna obligationer eller tematiska investeringar. Första och Tredje AP-fonderna har en högre andel mål fokuserade på utfall för port- följen jämfört med övriga AP-fonder. Enligt de två fonderna är det viktigaste skälet till detta ansvarsutkrävande. Figur 5.1 AP-fondernas hållbarhetsmål Källa: bilaga 9 AP-fondernas hållbarhetsrelaterade mål är inte alltid specifika och tids- bundna vare sig det avser mål för interna processer eller utfallsmål. Ett område där de flesta av fonderna har valt att inte ha ett specifikt mål är för gröna obligationer, med undantag för Tredje AP-fonden som har som mål att investeringar i gröna obligationer ska fördubblas och öka till . Anledning till detta är risken för sub- optimala investeringsbeslut, dvs. en fond som har åtagit sig att äga en viss andel gröna obligationer inom en viss tidpunkt riskerar att göra en oattraktiv investering för att uppnå målet. Ett specifikt mål som Första–Fjärde AP-fonderna har, och som även är vanligt för andra ledande internationella pensionsfonder, är minskning av koldioxidutsläpp. Första–Fjärde AP-fonderna har följande specifika mål avseende koldioxidutsläpp: ∙Första AP-fondens investeringsportfölj ska vara koldioxidneutral med ett första delmål om en halvering av portföljens koldioxidavtryck . ∙Andra AP-fonden har som mål att utveckla portföljen i linje med och IPCC:s 1,5-graders scenario med begränsad över- trädelse. Fonden har även som mål att utveckla fondens interna index så att de uppfyller kriterierna för EU Aligned Benchmarks, vilket innebär koldioxidneutralitet . ∙Tredje AP-fonden ska halvera portföljens koldioxidavtryck fram . ∙Fjärde AP-fonden siktar på att vara koldioxidneutral . Sjätte och Sjunde AP-fonderna mäter liksom övriga AP-fonder sina kol- dioxidavtryck på årsbasis, men har inga specifika mål för minskning av koldioxidutsläpp. Samtliga fonder arbetar dock med att reducera koldioxid relaterat till portföljen även om de inte har specificerat något mål. konstaterar att andra ledande internationella pensionsfonder använder sig av en större andel utfallsrelaterade mål än AP-fonderna och att dessa i högre grad är mätbara och tidsbundna, som t.ex. specifika mål för minskning av koldioxidavtryck och mål för olika typer av dedikerade investeringar. Detta gör att resultaten kan följas upp och anpassas när de uppfyllts. Ansvarsutkrävandet är förklaringen till användandet av utfallsrelaterade mål. För fossila bränslen har Första–Fjärde AP-fonderna, som nämns ovan, fattat olika beslut baserat på respektive fonds riskanalyser. /2020 hade ingen av AP-fonderna helt avyttrat bolag med fossil verksamhet. Flertalet av fonderna anger att de hellre äger och engagerar sig för att minska utsläppen från portföljbolagen än tillämpar en ren avyttringsstrategi för koldioxidintensiva sektorer. Fonderna har följande policy avseende fossila bränslen: ∙Första AP-fonden beslutade att avyttra alla innehav i bolag med fossil verksamhet. har fonden avyttrat bolag med fossil verksamhet för de internt förvaltade mandaten och avyttring i de externt förvaltade mandaten pågår. ∙Första, Tredje och Fjärde AP-fonderna investerar inte i bolag där av intäkterna är exponerade mot termisk kol eller oljesand. ∙Andra AP-fonden har avyttrat alla kolgruvebolag som utvinner termiskt kol och kraftbolag som har betydande finansiella klimatrisker på grund av kolbaserad elproduktion (av rörelseresultatet [EBIT]). Fonden genomför även bolagsspecifika riskanalyser inom olja och gas. ∙Sjätte , som investerar i riskkapital, investerar som regel inte i fossila bränslen. ∙Sjunde AP-fonden har inte heller någon övergripande policy för att avyttra fossila bränslen, men har svartlistat ett 20-tal fossilbolag, som 2019/20:130 fonden väljer att inte investera i, varav sju bolag som fonden bedömt specifikt agerar i strid mot . Figur 5.2 AP-fondernas policy inom fossila bränslen Källa: bilaga 9 Enligt analys har Första–Fjärde AP-fonderna striktare regler angående investeringar i fossila bolag än många andra ledande interna- Flera ledande internationella pensionsfonder har också avyttrat termiskt kol (eller bestämt sig för att inte göra ytterligare investeringar), men har sällan någon specifik avyttringsstrategi när det gäller olje- och gasbolag. Däremot är vissa mer transparenta i sin rapportering när det gäller fossila innehav och redovisar storleken på sin exponering mot energisektorn, olika energikällor som del av det, och hur exponeringen har utvecklats . För AP-fonderna sker denna typ av rapportering i mer begränsad utsträckning. Första–Fjärde AP-fonderna rapporterar t.ex. hur många fossila bolag som de inte investerar i till följd av riskbedömningar, men inte vilka dessa bolag är. rapporterar däremot vilka bolag som den inte investerar i och varför för att få en påtryckningseffekt. Däremot har fonderna utvecklat en gemensam rapportering för koldioxidutsläpp. har i sin globala riskrapport (2020) angett att biologisk mångfald är den näst största globala risken efter klimat- förändringar inom området miljö. har i sin rapport undersökt hur AP-fonderna arbetar med biologisk mångfald och konstaterar att AP- fonderna arbetar med detta område där fonderna bedömer att det är rele- vant, dvs. där det har signifikant effekt. Fonderna har dock ingen uttryckt strategi för biologisk mångfald och inte heller en separat rapportering avseende vilka portföljinvesteringar som har störst påverkan på detta För Första–Fjärde AP-fonderna driver biodiversitets- frågor både proaktivt (t.ex. dialoger avseende bekämpningsmedel som riskerar att skada bi-pollineringen i ) och reaktivt som svar på vissa incidenter (t.ex. skogsskövlingen i till följd av sojaproduktion).