prop · H703180 · 2020-06-24 00:00:00 — Det beror på att driftskostnaderna var relativt konstanta, medan antalet beslut ökade jämfört med . Som beslut räknas bifall och avslag, men även godkännande av projektens redovisningar samt de ansökningar som, efter ibland omfattande handläggning, har återkallats av den sökande organisationen och därmed läggs till handlingarna. uppgick antalet beslut till 1 474, varav 82 ärenden avsåg återkallade ansökningar. Driftskostnader per beslut, kronor Fördelning av stöd ur Allmänna 3.1Riktlinjer för fördelning av stöd Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden och förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt 5–7 §§ lagen om Allmänna arvsfonden ska stöd från Allmänna arvsfonden främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre målgrupper: barn, ungdomar och personer med funktionsnedsättning. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Stöd får också, om det bedöms som särskilt angeläget, lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning. De som kan få stöd ur Allmänna arvsfonden är organisationer som bedriver ideell verksamhet, men offentlig huvudman kan beviljas stöd för utvecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl. En kommun kan därför beviljas stöd för att genomföra ett projekt. I sådana fall ställs särskilt höga krav på att projektet är nyskapande och bedrivs i nära samarbete med ideell förening. Stöd får inte ges till enskilda personer eller till vinstdrivande företag. Ett projekt kan enligt praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under normalt högst , och en plan ska finnas över hur verksamheten eller metoden lever vidare efter projektets slut samt för hur projektets erfarenheter tas tillvara och sprids. Projekt som beviljas stöd ska kunna bidra till att berörda målgruppers villkor och förutsättningar förbättras och utvecklas. En bedömning görs av i vilken utsträckning barn, ungdomar eller personer med funktionsnedsättning själva är delaktiga i planeringen och genomförandet av projektet. På samma sätt görs en bedömning av graden av nyskapande och utveckling i projektet. Syftet är att ge stöd till utvecklingsprojekt med hög grad av delaktighet från någon av fondens målgrupper och med potential att leva vidare efter det att det ekonomiska stödet ur fonden upphört. Stöd kan även lämnas för del av kostnader för ny-, om- eller tillbyggnad av lokaler och anläggningar. Verksamheten ska vara nyskapande på orten. Endast organisationer som bedriver ideell verksamhet kan beviljas lokal- En organisation som beviljats lokalstöd är skyldig att under minst tio år bedriva den verksamhet som låg till grund för beslutet. anläggningen ska ägas av den sökande föreningen eller hyras med lång- Om lokalen eller anläggningen används till något annat ända- mål än vad som överenskommits, kan begäran om återbetalning till Allmänna arvsfonden ske. Den som beviljas stöd ska också bidra till finansieringen av projektet med en inte oväsentlig del. Under beredningen Skr. 2019/20:180 av sådana ansökningar hämtas alltid uppgifter in om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Inför samtliga beslut om bifall för lokalstödsansökningar äger en dialog rum med berörd kommun. Varje mottagare av stöd ur Allmänna arvsfonden ska lämna en skriftlig redovisning av projektarbetet till Arvsfondsdelegationen, senast det datum som anges i beslutet om stöd. Dessutom ska en ekonomisk redovisning lämnas för hur det beviljade beloppet har använts. Den ekonomiska redovisningen ska vara bestyrkt av godkänd eller auktoriserad revisor. 3.2Inkomna och beslutade ärenden inkom 1 394 ärenden till Arvsfondsdelegationen, vilket är högre än . Den högre volymen ärenden hänger bland annat samman med att antalet nya ansökningar ökade jämfört med året innan. I tabell 3.1 redovisas det totala antalet inkomna ärenden fördelat på arvsfondens målgrupper. Av tabellen framgår att flest ärenden avser målgruppen ungdomar. inkom 607 ärenden som rör ungdomar. Det är en liten minskning jämfört med då 616 ärenden inkom. Inkomna ärenden som rör barn uppgick till 383 , vilket är en minskning med 19 ärenden jämfört med året innan. Inkomna ärenden som rör personer med funktionsnedsättning ökade däremot, från 258 ärenden till 382 ärenden . Ärenden som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning hänförs till kategorierna barn respektive ungdomar i tabellen. Ärenden i kategorin Inte fondens målgrupper har minskat jämfört . I denna kategori ingår även ärenden från enskilda personer. Tabell 3.1 Antal inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen fördelat på målgrupp I tabell 3.2 redovisas antalet inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen fördelat på typ av ärende. inkom 970 ansökningar om projektstöd, vilket är 43 fler än . Antalet redovisningar som inkom till Arvsfondsdelegationen uppgick till 416. Det är 38 fler redovisningar jämfört med . Antal inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen fördelat på typ av ärende fattade Arvsfondsdelegationen sammanlagt 1 042 beslut (se tabell 3.3). Det är en ökning jämfört med . Såväl antalet bifall/godkännanden som antalet avslag ökade jämfört med . Antalet bifall/godkännanden ökade med 85 beslut () . Bifall beslutas av Arvsfondsdelegationen och innebär att en organisation får projektmedel för ett nytt projekt eller ökad budgetram för ett pågående projekt. Godkännanden innebär att Kammarkollegiet godkänt att ett pågående projekt får fortsätta enligt plan , inom den budgetram som Arvsfondsdelegationen beslutat om. Arvsfondsdelegationen beslutade att avslå 492 ansökningar. Det är drygt 50 fler avslagsbeslut än året innan. Orsakerna till avslagen har bland annat varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att de inte haft tillräckligt hög delaktighet från målgruppen eller att de avsett verksamhet som redan finns som reguljär verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de inte haft en rimlig plan för projektets överlevnad, att de avsett kostnader för enstaka arrangemang eller att ansökan kommit från enskilda personer eller nystartade föreningar. Tabell 3.3 Antal beslut tagna av Arvsfondsdelegationen, exklusive redovisningar Tabell 3.4 visar antalet bifallsbeslut fördelat på målgrupp. Av tabellen framgår att antalet bifallsbeslut –2019 har varit flest för verksamhet till förmån för ungdomar. Verksamhet till förmån för ungdomar utgjorde drygt hälften av bifallsbesluten , medan verksamhet med barn respektive personer med funktionsnedsättning som målgrupp stod för ungefär en fjärdedel av bifallsbesluten vardera. Målgruppen ungdomar stod för nästan hela ökningen av antalet bifallsbeslut . Antal bifallsbeslut fördelat på målgrupp Tabell 3.5 visar antalet avslagsbeslut fördelat på målgrupp. Av tabellen framgår att verksamhet till förmån för ungdomar utgör den största gruppen även när det gäller antalet avslagsbeslut. Verksamhet till förmån för ungdomar utgjorde nära hälften av avslagsbesluten . Verksamhet som hade barn som målgrupp stod för en tredjedel av avslagsbesluten, medan motsvarande andel för målgruppen personer med funktionsnedsättning var . Antal avslagsbeslut fördelat på målgrupp I genomsnitt har av de nya ansökningar som Arvsfondsdelegationen fattat beslut om beviljats stöd (se tabell 3.6). Det är en något högre andel än . Tabell 3.6 Andel bifall för nya ansökningar om projektstöd, procent Arvsfondsdelegationen fattar beslut om fleråriga projektstöd. Föregående års projektredovisning ska dock godkännas innan ett projekt kan fortsätta med finansiering ur Allmänna arvsfonden. Det görs i samband med att projektplanen hanteras. Även projektens slutredovisningar granskas. har totalt 437 redovisningar granskats och godkänts. Det är ett högre antal än . 3.4 Beviljade medel 2019 fördelat på målgrupp I detta avsnitt redovisas översiktligt projekt- och lokalstödsmedel som Arvsfondsdelegationen fattat beslut om. Den dominerande stödformen är projektstöd, som innebär att föreningen får stöd för att utveckla en verk- samhet, metod, utbildningsinsats eller delaktighets- eller informations- arbete under normalt sett högst . Lokalstöd innebär att en förening 2019/20:180 kan få stöd för ny-, om- och tillbyggnad av en lokal eller anläggning som behövs för att driva en nyskapande och utvecklande verksamhet. Om inget annat anges gäller redovisningen båda stödformerna. När antalet projekt anges i text och tabell anger siffran antalet bifallsbeslut. I några enstaka fall har samma projekt fått två beslut under . För att kunna jämföra beslutsvolymen beräknas de fleråriga besluten som om de vore ettåriga. Med en sådan justering fördelades på 423 projekt genom beslut av Arvsfondsdelegationen . Det är det högsta årsbeloppet i Allmänna arvsfondens historia och en ökning jämfört med med eller . Som framgått tidigare ökade även antalet bifallsbeslut (se tabell 3.3). Att antalet bifallsbeslut är fler än antalet projekt beror på att vissa projekt fick mer än ett bifallsbeslut, främst genom så kallade tilläggsbeslut. gick av de beslutade medlen till målgruppen ungdomar (12–). Till målgruppen barn (0–) gick av de beslutade medlen, och motsvarande andel till målgruppen personer med funktionsnedsättning var . Jämfört med ökade andelen medel som fördelats till målgruppen ungdomar , medan andelen medel som fördelats till de övriga två målgrupperna minskade något. I sammanhanget bör det nämnas att projekt som riktar sig till barn och ungdomar med funktionsnedsättning redovisas under rubriken barn respektive ungdomar. Projekt som riktar sig till målgruppen personer med funktionsnedsättning avser projekt där huvudfokus ligger på personer eller projekt utan fokus på viss ålder. I målgruppen barn ingår också barn med funktionsnedsättning. beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av nästan till projekt med målgruppen barn (se tabell 3.7). Det är en ökning med jämfört med . Antalet beviljade projekt var 107, vilket är 2 fler än året innan. Det projektändamål som beviljades mest medel var fritid/idrott. Projekt till förmån för barn Barn i utsatta situationer Förebygga brott, våld och mobbning (särskild satsning) I målgruppen ungdomar ingår också ungdomar med funktionsnedsättning. fattade Arvsfondsdelegationen beslut om till projekt med målgruppen ungdomar (se tabell 3.8). Jämfört med 2018 är det en ökning med eller drygt en tredjedel. Antalet beviljade projekt var 221, vilket är 50 fler än året innan. Liksom för målgruppen barn är fritid/idrott det vanligaste ändamålet för projekt som riktar sig till ungdomar. Det är också det projektändamål som ökat mest från föregående år. Projekt till förmån för ungdomar 12–25 år Förebygga brott, våld och mobbning (särskild satsning) Barn och unga i utsatta situationer 3.4.3Målgrupper personer med funktionsnedsättning I målgruppen personer med funktionsnedsättning redovisas projekt som riktar sig till vuxna personer och projekt utan fokus på viss ålder. beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av nästan till 95 projekt med målgruppen personer med funktionsnedsättning (se tabell 3.9). Det är en minskning med eller sex projekt jämfört med . Information/utbildning var det vanligaste projektändamålet följt av fritid/idrott. Projekt till förmån för personer med funktionsnedsättning (särskild satsning) Anläggningar/lokaler/utrustning 3.5Geografisk fördelning av beviljade medel 2019 Till kategorin lokala och regionala projekt hör projekt som genomförs på en eller flera angränsande orter, i ett eller flera angränsande län samt projekt som genomförs exempelvis i ett par av storstadsregionerna. Varje projekt inkluderas bara en gång i statistiken och projektet hänförs till det län där organisationen har sitt säte. Resterande medel gick till det som definieras som nationella projekt. Exempel på nationella projekt är barn- och ungdomsprojekt som samarbetar med kulturinstitutioner över hela landet eller en nationell funktionshindersorganisation som tagit fram en utbildningsstrategi för personer som har neuropsykiatriska funktionsnedsättningar. Antalet beviljade lokala och regionala projekt uppgick till 273, vilket motsvarar av samtliga beviljade projekt . Resterande projekt utgörs av nationella projekt. , av de medel som beslutades fördelades till lokala och regionala projekt. Flest ansökningar kommer från föreningar i storstadsområdena, vilket är naturligt eftersom där också finns flest föreningar. Föreningar i de tre storstadsområdena är också de som fått flest bifall och flest avslag på inkommande ansökningar. Ett stort antal beviljade projekt genomförs av organisationer som har sitt säte i , men merparten av dessa projekt bedöms vara nationella. Tabell 3.10 visar den länsvisa fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden. Tabellen visar endast de lokala och regionala projekten och 2019/20:180 lokalstödsprojekten är inkluderade. De nationella projekten är inte medräknade. Av tabellen framgår att blev inget projekt i beviljat stöd ur Allmänna arvsfonden. De relativt få projektansökningar som kom in från organisationer i svarade inte upp mot kriterierna för att få stöd ur fonden. Det är första gången som ett län inte beviljas stöd ur fonden. Tabell 3.10 Lokala och regionala projekt fördelat på län 3.6Arvsfondens stöd 2019 fördelat på organisationskategori Ansökningarna till Arvsfondsdelegationen kommer från ett brett spektrum av organisationer och föreningar runt om i landet. För att få en bild av vilka organisationer och föreningar som beviljas medel ur Allmänna arvsfonden delas de in i olika kategorier. I tabell 3.11 redovisas vilken typ av organisation som står som ansvarig projektägare för de projekt som fick finansiering ur Allmänna arvsfonden . I nästan alla projekt finns det dock ett antal andra organisationer som medverkar som samarbetspartner. Tre av fyra projekt är konkreta samarbeten mellan ideella organisationer och offentliga aktörer såsom skolor, fritidsförvaltningar, sjukhus, och . organisationer har fått stöd till fler än ett projekt. I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som fick stöd ur Allmänna arvsfonden . Idrottsföreningar är likt föregående år den kategori som fått flest bifall. En stor andel av de projekt som bedrivs av idrottsföreningar avser lokalstöd, det vill säga finansiering av byggnation av lokaler och anläggningar. De idrottsföreningar som fått stöd avser främst att utöka sina verksamheter med flera aktiviteter och att nå nya målgrupper, bland annat personer med funktionsnedsättning, unga som inte är föreningsaktiva och nyanlända barn och ungdomar. Nytt är att äldre med funktionsnedsättning, som tidigare oftast varit en målgrupp för golfföreningar, nu erbjuds även andra verksamheter såsom cykling, gympa och taekwondo. Flera organisationer uppger också mer övergripande mål med sin idrottsverksamhet som exempelvis att öka kunskap om jämställdhet, att minska fördomar och utanförskap och att öka tryggheten på orten. Ett sätt att nå fler barn och unga är fadderverksamhet, att anordna prova-på-dagar, att bedriva spontanidrott och att låna ut utrustning. Ett annat sätt att locka med andra aktiviteter än idrott är genom att erbjuda till exempel teater, dans och läxhjälp. För att nå målet med sin verksamhet samarbetar många av organisationerna med andra föreningar och offentligverksamhet såsom skolor, den sociala omsorgen och boenden för asylsökande. Sekundära målgrupper i flera projekt är föräldrar och personal som deltar för att få kännedom och kunskap om de aktiviteter som erbjuds. Som är funktionshindersorganisationerna den kategori som får näst flest projekt finansierade av Allmänna arvsfonden. Ett område som utmärker sig är information om olika sjukdomar och funktionsnedsättningar och hur drabbade kan få hjälp och stöd. Exempel är förlossningsskador, diagnosen PANS/PANDAS och de kroniska blodsjukdomarna talassemi och sicklecellanemi, som framför allt drabbar personer med ursprung i , , och . Ett annat område är språk och kommunikation där digitala verktyg är redskap för att ge röst och inflytande. Sex projekt som drivs av funktionshindersorganisationer vänder sig till personer med annan etnisk bakgrund för att ge stöd och information om exempelvis psykisk ohälsa, ryggmärgsskada och hörselnedsättning. Något som kan ses som ett trendbrott då få funktionshindersorganisationer tidigare drivit arvsfondsprojekt som vänder sig till personer med invandrarbakgrund. Den tredje största kategorin är kulturföreningar som i sina projekt ofta vänder sig till personer med funktionsnedsättning och till nyanlända barn och ungdomar. Med kulturen som redskap ges människor möjlighet att få en röst i samhället och gestalta sina erfarenheter och drömmar, bana väg ut i arbetslivet, få struktur i sin vardag och bryta med utanförskap. Majoriteten av projekten samverkar med andra föreningar och offentlig sektor. Två tredjedelar av de projekt som genomförs av studieförbunden har personer med funktionsnedsättning som målgrupp. Inom ramen för projekten ska målgruppen undersöka och prova olika arbetssätt för inkludering och egenmakt. Majoriteten av dessa projekt använder kulturen som redskap. Sex projekt har som syfte att skapa mötesplatser för barn, unga och personer med funktionsnedsättning som har annan etnisk Förutom att driva egna projekt är studieförbunden ofta samarbetspartner till andra arvsfondsprojekt. Offentliga huvudmän kan söka medel ur fonden om det sker i samverkan med en ideell förening. Majoriteten av de projekt som beviljats medel arbetar med kulturell verksamhet. I samtliga fall där projekten drivs av offentliga huvudmän genomförs projekten i nära samarbete med ideella organisationer, såsom kulturföreningar och funktionshindersorganisa- Flera av de projekt som drivs av offentliga huvudmän handlar om att utveckla nya arbetssätt och pröva nya metoder. Inom kategorin övrigt finns ett brett spektrum av organisationer som ägnar sig åt vitt skilda verksamheter. Tabell 3.11 Bifallsbeslut fördelat på organisationskategori Organisationer bildade på etnisk grund En analys av de ansökningar som inkom visar att av de organisationer som sökte medel ur Allmänna arvsfonden inte hade sökt medel ur fonden tidigare. Det är en lägre andel än 2018 då motsvarande andel var . Analysen baseras på en genomgång av ansökningar inkomna . Liksom har majoriteten av de organisationer som fick stöd för nya beviljade projekt inte fått stöd ur Allmänna arvsfonden tidigare. Det framgår av en genomgång av bifallsbesluten . Åren 2016–2019 låg andelen organisationer som inte fått stöd ur fonden tidigare mellan . Antalet beviljade lokalstödsprojekt uppgick till 69 . Beviljade medel för dessa projekt uppgick till . Både antalet projekt och fördelade medel inom lokalstödet ökade jämfört med (se tabell 3.12). Tabell 3.12 Lokalstöd, antal beviljade ansökningar och beviljat belopp Beviljat belopp, miljoner Av de organisationer som fick bifall var idrottsföreningar, vilket ligger i linje med året innan. Andelen idrotts- och fritidsrelaterade projekt ökade trots att andelen idrottsföreningar som fick bifall inte ökade jämfört med . Det förklaras av att allt fler samhällsföreningar liksom hembygds- och bygdegårdsföreningar beviljas stöd för att bygga olika typer av anläggningar för (spontan)idrott och fysisk aktivitet. Många organisationer vill göra tillgänglighetsanpassningar av lokaler och anläggningar för att inkludera personer med funktionsnedsättning som en ny målgrupp i sin ordinarie verksamhet. Kravet är då bland annat att det finns ett samarbete med funktionshinderrörelsen. Det är däremot inte lika vanligt att funktionshindersorganisationer, eller föreningar med verksamhet riktad specifikt till personer med funktionsnedsättning, själva står som sökande inom lokalstöd. beviljades dock fyra organisationer med denna inriktning stöd (dövas förening, FUB Klippan/- , Stiftelsen och föreningen ). till antalet beviljade projekt var padel den idrott som dominerade. beviljades 11 projekt medel där syftet var att bygga padelbanor inomhus eller utomhus för att möjliggöra start av barn- och ungdomsverksamhet. Det ligger i linje med året innan. Näst vanligast var anläggningar för olika typer av spontanidrott och multisport, följt av konstgräsplaner för fotboll samt förenings- och samlingslokaler. Även cykelparker, skateparker, utegym samt olika typer av om-, till- och nybyggnationer på golfanläggningar var vanligt förekommande. Konstgräsprojekt för fotboll var den projekttyp som beviljades mest stöd (), följt av idrotts- och motionslokaler () och padelbanor (). Den geografiska spridningen var mer utbredd än året innan. var det län som hade flest beviljade lokalstödsansökningar följt av och (se tabell 3.13). var det enda län som inte hade några beviljade lokalstödsprojekt. Lokalstöd fördelat på län Beviljat belopp, mnkr *Beviljat belopp var , vilket har avrundats i tabellen. 3.8Fördelning av stöd genom särskilda satsningar Arvsfondsdelegationen kan uppmärksamma en specifik målgrupp eller ett angeläget område genom en så kallad särskild satsning. En särskild satsning innebär att Allmänna arvsfonden fokuserar särskilt på området eller målgruppen. Projekten inom de särskilda satsningarna utvärderas gemensamt av en extern utvärderare. satsningen pågår genomförs särskilda kommunikationsinsatser för att få in fler ansökningar som överensstämmer med satsningens inriktning och syfte. I övrigt gäller samma krav som för övriga projekt. I detta avsnitt redovisas kortfattat de satsningar som pågick : satsningen på nyanlända barns och ungdomars etablering och delaktighet i samhället (Nyanländasatsningen), satsningen på äldre personer med funktionsnedsättning (Ålder är inget hinder) och satsningen på barns och ungas psykiska hälsa (Psykbryt). Syftet med Nyanländasatsningen är att bidra till att underlätta nyanlända barns och ungdomars etablering och delaktighet i samhället. satsningen ska utveckla nya metoder eller verksamheter med och av mål- Skr. 2019/20:180 gruppen nyanlända barn och ungdomar. Projekten ska skapa möten mellan barn och unga som är etablerade i samhället och nyanlända och stärka målgruppens nätverk och möjligheter till språkträning. Målsättningen var ursprungligen att fördela till 150projekt –2018. Satsningen lanserades efter att regeringen i skrivelsen Redovisning av fördelning av medel från Allmänna arvsfonden under (skr. 2014/15:132) uppmärksammat behovet av en sådan satsning. Sju projekt har beviljats stöd eftersom ansökningar togs emot . 100projekt beviljats inom satsningen. Som en följd av förändringar i antalet nyanlända barn och ungdomar till och andra förändrade förutsättningar minskade ansökningstrycket och det uppsatta målet justerades ned till 120 projekt. Majoriteten av projekten pågår fortfarande. När alla projekt har avslutats beräknas satsningen ha fördelat . Även om Nyanländasatsningen formellt har avslutats är nyanländas mottagande och etablering även framöver ett prioriterat område för arvsfonden och ansökningar har fortsatt att komma in . Om de bifall som beslutats räknas med har totalt 108 projekt beviljats inom det prioriterade området nyanlända barns och ungdomars etablering. Projekten är fördelade över hela landet och de flesta projekten är lokala eller regionala. 3.8.2Ålder är inget hinder –2021 genomför Allmänna arvsfonden en särskild satsning kallad Ålder är inget hinder. Satsningen vänder sig till äldre personer med funktionsnedsättning och deras anhöriga. Syftet med satsningen är att stimulera föreningar som bedriver ideell verksamhet, ickevinstdrivande organisationer och offentliga huvudmän att söka medel ur fonden till utvecklingsprojekt som på olika sätt kan öka tillgängligheten och delaktigheten i samhället för äldre med en medfödd eller förvärvad funktionsnedsättning. Ett samarbete med (), som är geografiskt spridd i landet, har inletts för att nå ut med information så brett som möjligt om Ålder är inget hinder.