prop · H80353 · 2020-11-25 00:00:00 — En förklaring till att medlen varit mer framgångsrika än de två första kategorierna bidrag kan vara att bidragen varit utformade för att få långsiktiga resultat och att kommunerna själva har fått avgöra på vilket sätt man velat arbeta för att arbeta mot syftet med bidraget. Vår bedömning är att det i huvudsak har gett kommunen goda planeringsförutsättningar och gjort det möjligt att integrera satsningen i kommunens redan befintliga utvecklingsarbete. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E S T A T S B I D R A G F Ö R S O C I O E K O N O M I S K T U T S A T T A O M R Å D E N Likvärdighetsbidraget till skolan ger i likhet med medlen från bidragsmottagarna stora frihetsgrader när det gäller att bedöma vad medlen ska användas till. Till skillnad från medlen från Delmos och som syftar till att utveckla kommunernas eget arbete är likvärdighetsbidraget tänkt att öka likvärdigheten mer direkt genom att (via skolhuvudmannen) kompensera de skolor som har de svåraste förutsättningarna. Granskningen visar att likvärdighetsbidraget har nått ut till stadsdelen framför allt i form av utökad elevpeng. Medlen har också använts för att stärka upp samtliga kommunala grundskolor i , eftersom kommunen anser att de redan har en generös resursfördelningsmodell. Däremot är det svårt att bedöma i vilken utsträckning medlen har uppfattats som ett stöd i stadsdelen eftersom varken rektorer eller lärare känner till vilka medel som har gått till vad. Bidraget kom dessutom som en stor omorganisation av skolan som innebar neddragningar för vissa skolor vilket ytterligare försvårat analysen. Det finns således kvalitativa skillnader mellan olika typer av statsbidrag. För att bidragen ska ha större chans att uppnå sina respektive syften – och tillsammans bidra till mer övergripande mål om minskad segregation, ökad likvärdighet eller ökad jämlikhet – behövs större intresse för och kunskap om lokala behov och förutsättningar. Ett av statsbidragen i vårt urval sticker ut i detta avseende, och det är bidraget mot segregation som fördelas av Delmos. Inför beslut om detta bidrag ser vi att den numera väl kända kritiken mot riktade statsbidrag tagits på stort allvar i samband med bidragets utformning. För det första har det haft en uttalad ambition att vara långsiktigt genom beställningsbemyndigande att besluta om bidrag för upp till . För det andra har det ett uttalat syfte att komma åt orsakerna till problemen. Även medlen som beviljades av hade en mer långsiktig ambition och beviljades i taget. Vi konstaterar också att många av de problem med försöksverksamheter som fanns kvarstår. Det förekommer fortfarande att statsbidrag resulterar i att verksamhet planeras under tidsnöd och genomförs för att sedan avvecklas och ersättas av nya statsbidrag. 5.2 Behov av bättre analys inför beslut Regeringen behöver uppföljningar, utvärderingar och analyser som kan bidra till bättre beslutsunderlag. är det viktigt att analys- och utvärderingsresurser används strategiskt och effektivt. konstaterar att inte har riktlinjer eller vägledningar för hur riktade statsbidrag bör utformas. Det finns till exempel inga riktlinjer inom för hur fördelningsnycklar bör användas, eller för hur man bäddar för långsiktiga resultat. Regeringens strategi mot segregation ramar förvisso in de satsningar som görs, på så sätt att den visar på en ambition för långsiktig inriktning, men den ger ingen vägledning för i utformningen av statsbidrag. Om man gör satsningar riktade 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N mot utsatta områden behöver det finnas en systematik och strategi för hur satsningarna bör riktas och utformas. Det är viktigt att regeringen och i utformningen av bidraget beaktar vad som krävs för att insatserna ska ge resultat. Det är känt att det finns en spänning mellan regeringens vilja att ge extra stöd åt utsatta områden och kommunens behov av att behandla stadsdelar lika. Kommunens önskan att ta hänsyn till hela kommunens behov skiljer sig åt från regeringens eller den utsatta stadsdelens bild av vad den senare behöver. För att regeringen ska kunna veta hur insatserna som är riktade till utsatta områden faller ut är det därför rimligt att regeringen förbättrar sina analyser av områdenas behov och lokala förutsättningar inför bidragens utformning. Det handlar inte nödvändigtvis om att kräva att kommunerna eller stadsdelarna rapporterar in mer information, utan om att använda den stora mängd kunskap om liknande och tidigare genomförda insatser som redan finns. Ju högre grad av ingripande i den lokala offentliga kärnverksamheten en statlig satsning medför, desto mer kunskap behöver regeringen ha om lokala behov. Regeringen behöver då också beakta möjliga följder för andra aktörer I en situation där det är svårt med kompetensförsörjningen inom såväl skola och socialtjänst som polis kan man förvänta sig att regeringen har en välgrundad analys av var en förstärkning är mest effektiv, och vara medveten om att en personalförstärkning inom en verksamhet påverkar en annan. Att veta hur många fältassistenter som finns i en stadsdel till exempel skulle kunna ha betydelse för dimensioneringen av områdespoliser i stadsdelen. Likaså skulle en satsning på lovaktiviteter eller läxhjälp kunna påverka områdespolisernas arbete eftersom det påverkar vad ungdomarna i området gör utanför skoltid. Det är med andra ord viktigt att regeringen har en uppfattning av läget i kommunerna utifrån en analys av hela det offentliga uppdraget som utförs av statliga och kommunala aktörer. Detta kan göras genom en djupare analys av effekter av olika typer av statsbidrag och genom att bygga upp ett mer systematisk lärande inom , exempelvis genom att utveckla arbetet med analyser inför inrättande av statsbidrag och utveckla uppföljningen av statsbidragen. 5.3Uppföljningen behöver ta större hänsyn till lokala perspektiv Granskningen visar att regeringens uppföljning av de riktade bidragen är olika bra på att fånga upp hur satsningarna faller ut i de utsatta områdena. På skolområdet har uppföljningen av statsbidraget för karriärtjänster i utanförskapsområden och likvärdighetsbidraget fångat upp lokala perspektiv. Regeringen har i dessa fall efterfrågat sådan uppföljning i uppdragen till myndigheterna. Till exempel har det handlat om att följa upp möjligheterna till lokal anpassning och om bidraget har R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E S T A T S B I D R A G F Ö R S O C I O E K O N O M I S K T U T S A T T A O M R Å D E N påverkat tilldelning av medel till andra kommunala verksamheter än skolan. Det har också handlat om att analysera skillnader mellan olika typer av huvudmän, avseende storlek, geografisk placering, offentligt eller enskilt huvudmannaskap. Vad gäller uppföljningen av bemanningssatsningen inom har regeringen inte efterfrågat en sådan analys, vilket sannolikt kan förklaras av att satsningen riktar sig till i hela och endast indirekt mot socioekonomiskt utsatta områden. bedömer dock att utformningen av bemanningssatsningen inom hade kunnat anpassas till olika lokala förutsättningar om man, som på skolområdet, beaktat rekryteringssvårigheterna och hur de skiljer sig åt mellan olika kommuner Om uppföljningen endast har ett nationellt fokus, på aggregerad nivå, innebär det att man inte fångar upp, och därmed inte kan dra lärdom av lokala perspektiv. Vad stadsdelarna kommunicerar till kommunen speglas dessutom inte alltid i kommunens återrapportering, vilket gör att det är lätt att missa det som är specifikt för olika områden. Om den nationella uppföljningen ska spegla vad som händer i stadsdelen kan uppföljningen ibland behöva göras på en lägre nivå i den kommunala hierarkin. Vår bedömning är att det med relativt små insatser går att förbättra analysen av vilka förutsättningar utsatta områden har att ta emot bidragen och omvandla dem till verksamhet som gagnar de utsatta områdena. Granskningen visar också att uppföljningen av statsbidragen görs olika på olika myndigheter och inom . Det framgick exempelvis tydligt när uppföljningen av sommarlovssatsningarna gick över från MUCF till . Det finns också en asymmetri avseende vad för slags aspekter som är möjliga att följa upp. Det är exempelvis inte möjligt att följa hur målet med att utöka antalet områdespoliser uppnåtts i just utsatta områden, som det går att veta exakt hur många och vilka lovaktiviteter som genomförts. ställer sig frågande till rimligheten i detta. Med tanke på att polisen är en statlig verksamhet och att polisens närvaro i utsatta områden varit en prioriterad fråga för regeringen är det anmärkningsvärt att möjligheterna att följa upp utvecklingen inom polisen är så begränsade. Det finns således utrymme för att använda uppföljningarna till att ge kunskap om statsbidragen och hur de bäst kan utformas. Detta är särskilt viktigt givet hur länge regeringen försökt att lösa problem med segregation och geografisk koncentration av socioekonomiska problem och vikten av att lära sig av tidigare erfarenheter. Givet att det finns en stor variation av bidrag, och att dessa redan följs upp, finns det utrymme för ett större lärande. 76 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N riktar följande rekommendationer till regeringen och : •Öka andelen fleråriga riktade statsbidrag i syfte att förbättra kommunernas möjligheter att planera för och verkställa nya satsningar. •Gör analyser inför införandet av nya statsbidrag för att veta hur de kan tänkas påverka det lokala arbetet i socioekonomiskt utsatta områden. •Förbättra uppföljningarna av statsbidrag som är riktade till kommuner med socioekonomiskt utsatta områden. För att uppföljningarna ska ge regeringen information om vad som fungerar behöver uppföljningarna beakta hur de tas emot i de utsatta områdena. En sådan analys är nödvändig för att få en bättre träffsäkerhet när framtida bidrag utformas. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E S T A T S B I D R A G F Ö R S O C I O E K O N O M I S K T U T S A T T A O M R Å D E N 78 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Alvehus, , , , , Lärarkåren och förstelärarna – Splittrad, stärkt och styrd profession. Bryman , Samhällsvetenskapliga metoder (uppl. 2), Liber, 2008. , , (red. ), Translating organizational change. , , Metodpraktikan – konsten att studera samhälle, individ och marknad. Flyvbjerg, , “”, Qualitative Inquiry, 2006, vol. 12 issue: 2, page(s): 219–245. , , Områdesbaserad politik – möjligheter till strukturell förändring: lokalt utvecklingsarbete i marginaliserade bostadsområden i , KTH, 2016. , , , Insatser i ”utsatta områden”. En analys av områdesutveckling och lärdomar , Bostad 2030, 2019. & Khademian, ., “Wicked Problems, Knowledge Challenges and Collaborative Capacity Builders in Network Settings”, Public , /April, 2008. Yin, , “Analytic Generalization.” In A. J. Mills, G. Durepos, & E. (red), , , 2010. , , , Grannskapseffekter och politik och planering för minskad segregation. Underlagsrapport till , , 2019. , Socialsekreterares arbetsmiljö, Projektrapport ., 2015/051465, , 2018. , Hur – Var – Närpolis. En granskning av närpolisreformen, 2001:5, , 2001. , , , Statliga bidrag till kommunerna – i princip och praktik. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2010:5, , 2010. Delegationen mot segregation, Ett nationellt system för uppföljning av segregation, Delegationen mot segregation, 2018. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E S T A T S B I D R A G F Ö R S O C I O E K O N O M I S K T U T S A T T A O M R Å D E N Delegationen mot segregation, Årsredovisning 2019, Delegationen mot segregation, 2020. Delegationen mot segregation, Årsredovisning 2018, Delegationen mot segregation, 2019. Hur finansierar statliga myndigheter sin verksamhet, ESV 2016:50, , 2016. , , , Förstelärare i matematik En studie av konsekvenser för undervisning och utveckling av matematikundervisning, 2019:10, IFAU, 2019. Forsemalm, , Storstädernas jämlikhetsarbete: Om samlande kunskap, organisatorisk kapacitet och professionellt engagemang, Mistra reports 2019:5, , 2019. , Helhetssyn eller underifrånperspektiv – en jämförande analys av Blommansatsningen i , , och , , Vad hände med »Blommanpengarna«? rapportserie 2000:10, , 2000. Khorramshahi, Nakisa & , , Särskilt utsatta områden i . Analys av rapporterna ”Utsatta områden – sociala risker, kollektiv förmåga och oönskade händelser”, 2017 samt ”Skillnader i livsvillkor och hälsa i ”, och Polisen, 2017. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Bidrag till sommarlovsaktiviteter. Utvärdering av statsbidrag för att genomföra kostnadsfria sommarlovsaktiviteter, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, 2017. , Granskning av särskilda satsningar – utsatta områden, Polisens internrevision, Dnr: A191.151/2017, , 2018. , Granskning av reformen och omorganisationen - Medarbetardriven verksamhets- och aktivitetsplanering, Dnr. A536.059/2017, , 2018. , Kriminell påverkan i lokalsamhället – En lägesbild för utvecklingen i utsatta områden, Nationella operativa avdelningen, Dnr: A309.000/2018, , 2019. , Områdespoliser – Strategisk inriktning. Dnr: A177.727/2016. , Årsredovisning 2017, , 2018. , Årsredovisning 2018, , 2019. , Årsredovisning 2019, , 2020. 80 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Det kommunala utjämningssystemet – behov av mer utjämning och bättre förvaltning, RiR 2019:29, , 2019. , Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet – högre lön men sämre sammanhållning, RiR 2017:18, , 2017. , Riktade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov, RiR 2017:30, , 2017. , Specialdestinerade statsbidrag – Ett sätt att styra mot en mer likvärdig skola? RiR 2014:25, , 2014. , Staten och SKL – en slutrapport om statens styrning på vårdområdet, RiR 2017:3, , 2017. , Statens styrning genom riktade statsbidrag inom hälso- och sjukvården, RiR 2016:29, , 2016. , Lärarprognos 2019. Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. Dnr 5.1.3-2018:1500, , 2019. , Mer än bara läxor. En utvärdering av läxhjälp på tio skolor, , Redovisning av uppdrag om elevers behörighet till gymnasieskolans nationella program efter betygsprövning i anslutning till sommarskola, Dnr U2014/3115/S. , Utvärdering av statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Slutredovisning, , 2019. , Utvärdering av statsbidrag för ökad jämlikhet. , Redovisning av medel till kommuner till avgiftsfria lovaktiviteter för barn i åldrarna 6–(S2017/0715/FST delvis) 9.2-127/2018, , 2018. , Stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården Uppföljning av medel, , 2018. , Öppna jämförelser 2019 – Social barn och ungdomsvård, SOU 1979:37, Aktivt boende. Betänkande av Bostadssociala delegationen. SOU 2005:29, Storstad i rörelse. Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklingsavtal. Slutbetänkande av Utredningen om utvärdering av lokala utvecklingsavtal. SOU 2015:81, Mer tid för kunskap – förskoleklass, förlängd skolplikt och lovskola. SOU 2017:35, Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E S T A T S B I D R A G F Ö R S O C I O E K O N O M I S K T U T S A T T A O M R Å D E N SOU 2019:40, Jämlikhet i möjligheter och utfall i den svenska skolan. SOU 2020:8, Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. SOU 2020:28, En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning. Statskontoret, Ombildningen till en sammanhållen polismyndighet. Rapport 2018:18, Statskontoret, 2018. Statskontoret, Tänk efter före. Om viss styrning av kommuner och landsting, rapport 2011:22, Statskontoret, 2011. Statskontoret, Uppföljning av karriärstegsreformen för lärare. Delrapport 1, rapport 2015:12, Statskontoret, 2015. Statskontoret, Uppföljning av karriärstegsreformen för lärare. Delrapport 2, rapport 2016:1, Statskontoret, 2016. Statskontoret, Uppföljning av karriärstegsreformen. Delrapport 3, rapport 2017:1, Statskontoret, 2017. Statskontoret, Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting 2018, Statskontoret, 2018. Statskontoret, Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting 2019, Statskontoret, 2019. Statskontoret, Verksamhetsanknutna statsbidrag till kommuner och landsting. En studie av hur bidragen följs upp och utvärderas, rapport 2007:17, Statskontoret, 2007. Kommuner och Landsting, Ekonomirapporten, . Om kommunernas och regionernas ekonomi, Kommuner och Landsting, 2019. , Delrapport - Uppdrag att stärka kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden. Återrapportering av genomförda insatser och resultat, , 2019. , Återrapportering av regeringsuppdrag att förbereda överföring av uppgift till Delegationen mot segregation, Dnr. Ä 2018–1059/Dnr. N2018/03648/RTS, , 2018. Vedung, , Storstadssatsningen i –2005. , Svensk forskning om segregation – en kartläggning, Vård- och omsorgsanalys, Social kompetens: Om kompetensförsörjning av handläggare i , rapport 2019:7, Vård- och omsorgsanalys, 2019. , Closing the gap in a generation: health equity through action on the social determinants of health: final report of the commission on social determinants of health. 82 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N betänkande 2008/09:KU10, Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning, rskr. 2008/09:158. Ku2018/01462/D, Regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation, , 2018. 1991/92:150, Regeringens proposition 1991/92:150 med förslag om slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (kompletteringsproposition). 1997/98:16, , framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik, bet. 1997/98:SfU6, rskr. 1997/98:68. 2003/04:105, God ekonomisk hushållning i kommuner och landsting. 2009/10:165, Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, bilaga 9; bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:35. 2013/14:1, Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, utg.omr.16, Utbildning och universitetsforskning. 2016/17:1, Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, bet. 2016/17:FiU3, rskr. 2016/17:117. 2016/17:156 En skyldighet att erbjuda lovskola, bet. 2016/17:UbU22, rskr. 2015/16:315. 2017/18:1, Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, utg.omr.4, Rättsväsendet. 2017/18:1, Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, utg.omr.13, Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. 2017/18:1, Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, utg.omr.19, Regional tillväxt, bet. 2017/18:NU2, rskr. 2017/18:107. 2017/18:249, God och jämlik hälsa – en utvecklad folkhälsopolitik, bet. 2017/18:SoU26, rskr. 2017/18:406. 2018/19:1, Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, utg.omr.13, Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering, bet. 2018/19:AU1, rskr. 2018/19:107. 2019/20:1, Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 2019/20:1, Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, utg.omr.13, Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E S T A T S B I D R A G F Ö R S O C I O E K O N O M I S K T U T S A T T A O M R Å D E N 2019/20:1, Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, utg.omr.25, Allmänna bidrag till kommuner. Regeringsbeslut A2019/01203/IAS, A2019/01202/SV (delvis), Regleringsbrev för avseende Delegationen mot segregation. Regeringsbeslut Ju2017/06645/PO, Uppdrag till angående förbättrad arbetsmiljö och fler karriärvägar för polisanställda. Regeringsbeslut Ju2017/05612/LP, Regleringsbrev för avseende Regeringsbeslut Ju2018/04606/PO, Regleringsbrev för avseende Regeringsbeslut Ku2017/02115/D, Uppdrag till MUCF att genomföra förberedelser av fördelning av stöd i samband med de allmänna valen 2018 och Europaparlamentsvalet . Regeringsbeslut Ku2018/02289/D, Regleringsbrev för avseende Delegationen mot segregation. Regeringsbeslut N2018/01913/RTS, N2017/06942/RTS, Uppdrag att följa upp statsbidrag till kommuner med socioekonomiskt eftersatta områden. Regeringsbeslut S2016/00439/FST (delvis), Uppdrag att administrera, fördela medel och följa upp satsningen på stöd till sommarlovsaktiviteter. Regeringsbeslut S2016/00440/FST S2016/04469/FST (delvis), Uppdrag att genomföra en satsning på stärkt bemanning inom den sociala barn- och ungdomsvården. Regeringsbeslut S2016/07585/RS, Regleringsbrev för avseende anslag 13:1. Regeringsbeslut S2017/07415/FST (delvis), Uppdrag angående administration, fördelning av medel och uppföljning av satsning på bidrag till lovaktiviteter. Regeringsbeslut S2017/07417/FST (delvis), Uppdrag angående administration, fördelning av medel och uppföljning av satsning på bidrag till avgiftsfri simskola för elever i förskoleklass. Regeringsbeslut S2018/00368/FST (delvis), Uppdrag att fördela statsbidrag för att stärka insatserna för barn och unga med psykisk ohälsa. Regeringsbeslut U2014/4127/S, Uppdrag att följa upp och analysera karriärstegsreformen. Regeringsbeslut U2017/04577/F, Uppdrag att kartlägga forskning om segregationsmekanismer. Regeringsbeslut U2018/02972/U, Uppdrag att fördela medel och följa upp satsningen på stöd till fritidsgårdar och motsvarande öppen fritidsverksamhet. 84 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Regeringsbeslut U2019/01623/S, Uppdrag att utvärdera statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. , Nya förordningar ersätter förordning (2017:848) om statsbidrag till kommuner och landsting för åtgärder för att motverka och minska segregation, Konsekvensutredning: , , , 2018. , Långsiktigt reformprogram för minskad segregation –2025, , Statsrådsberedningen, , 2016. , Promemoria: Arbetet för att minska och motverka segregation – en sammanfattning av den enhet som samordnar arbetet, kompletteras med varje berört departements beskrivningar av åtgärder, , , , 2019. , Promemoria: Skolpaket för höjda kunskaper, , Dnr U2019/02980/S, , , 2019. , Promemoria: ska hålla ihop – segregationen ska brytas, , Statsrådsberedningen, , 2016. , Regeringens samlade insatser för att minska och motverka segregation, , , 2018. , Riktlinjer för arbetet med konsekvensutredningar iRegeringskansliet, , , , 2008. 2009/10:102, Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2009. Skriftligt material från kommunen , – granskning av , 0194/19, , stadsrevisionen, , 2019. , Ansökan om arbetstidsinnovationer till vuxenutbildning, Dnr N131-0065/17, tjänsteutlåtande , Individ och familjeomsorg samt Funktionshinder, , 2017. , Ansökan om statsbidrag till kommuner med socioekonomiskt utsatta områden, Dnr. 1345/18, tjänsteutlåtande , , , 2018. , Budget 2018, , , 2018. , stads slutrapport till Delmos avseende statsbidrag till kommuner och regioner för att minska och motverka segregation, Dnr 2019-3.4.1.1-315/4, , , 2019. , Hantering av samt Delegationen mot segregations (Delmos) statsbidrag för att minska och motverka segregation, Dnr 1168/18, tjänsteutlåtande , , , 2018. R I K S R E V I S I O N E N R I K T A D E S T A T S B I D R A G F Ö R S O C I O E K O N O M I S K T U T S A T T A O M R Å D E N , Information gällande statliga medel mot segregation, Dnr. 0577/18, tjänsteutlåtande , social resursnämnd, , 2018. , Plan för insatser inom ramen för statsbidraget för en likvärdig skola 2019. Dnr N609-2591/18, tjänsteutlåtande , grundskoleförvaltningen, , 2018.