prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — Däremot har särskilda organisationer som inte är myndigheter hand om den kompletterande och individuella ålderspensionen samt de nya premierna enligt PA 16. Myndigheternas för dessa elimineras därför inte. Detsamma gäller också för några myndigheter som gör egna pensionsavsättningar. Kostnaderna för dessa ingår i statens pensionskostnader och elimineras inte. Övriga personalkostnader består av kostnader för personalutbildning, traktamenten m.m. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Måttet årsarbetskrafter ska visa de anställdas arbetsvolym under ett räkenskapsår räknat i antalet heltidstjänster. Som anställd räknas inte den som är uppdragstagare (konsult) även om denna arbetar med samma uppgifter som anställda. Anställda i utlandet, vars löner betalas med myndighetens medel, ska ingå när antalet årsarbets- krafter räknas fram. Den arbetstid som räknas in ska vara den tid som myndigheten utbetalt lön eller annan ersättning för i utbyte mot arbete. Omräkning till heltids- tjänster innebär att deltidsanställd personal ingår i summa antal årsarbetskrafter med den procentandel av en heltidstjänst som deras tjänstgöring utgör. tabellen bygger på myndigheternas rapportering i statens informationssystem . ökade antalet årsarbetskrafter totalt med 1 190 vilket motsvarar Hos minskade antal årsarbetskrafter från 1 703 till 781 vilket motsvarar . Minskningen beror på att regeringsuppdrag har förändrats och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna har i huvudsak upphört. Därmed har anvisade medel till myndigheten minskat och drygt 1 400 anvisade medarbetare har fått lämna myndigheten. Försvarsmakten och har en stor ökning respektive minskning av årsarbetskrafter vilket beror på den av regeringen beslutade stora verksamhets- övergången mellan myndigheterna. Årsarbetskrafterna hos FMV har genom verksamhetsövergången för drygt 1 800 årsarbetare minskat . årsarbetskrafter har fortsatt att minska med 746 årsarbetskrafter, vilket motsvarar . Anledningen till minskningen är att verksamheten håller på att anpassas till en lägre nivå på grund av minskade antal asylärenden och ett lägre mottagande. Not 7 Kostnader för lokaler Eliminering av inomstatliga lokalkostnader Kostnader för lokaler avser myndigheternas kostnader för hyrda lokaler. Redovisningen per myndighet är brutto och inkluderar även hyra till andra statliga myndigheter. Elimineringar av inomstatliga lokalkostnader avser lokalkostnader för de myndigheter som hyr sina lokaler av och . hyreskostnader minskade med eller Det beror framför allt på ett minskat behov av bostadsplatser, eftersom genomsnittligt antal inskrivna personer i mottagningssystem minskade med 18 000 personer. Dessutom minskade antalet anställda med 950 personer, vilket gör att lokalkostnaderna för administrativa lokaler också blev lägre. Försvarsmaktens kostnader för lokaler ökade med . Hyrorna ökade till följd av verksamhetsövergång från . Not 8 Vissa garanti- och kreditkostnader varav utbetalda skadeersättningar inklusive skaderelaterade kostnader* varav återvunna förluster för skadeersättningar inklusive skaderelaterade varav förändring av skadeersättningar och regressfordringar1 varav nedskrivningar för förväntade låneförluster 1 Med beaktande av återförsäkringar. Under posten vissa garanti- och kreditkostnader redovisas kostnader för statlig garanti- och utlåningsverksamhet som inte redovisas bland transfereringar. Bland transfereringar redovisas garanti- och utlåningskostnader där det finns ett väsentligt inslag av subventioner. I avsnittet för statens verksamhet redovisas garanti- och kreditkostnader i en egen post eftersom de har annan karaktär än övriga driftkostnader och de kraftiga variationerna mellan åren är jämförelsestörande. Kostnaderna delas upp i utbetalade skadeersättningar, återvunna förluster för skadeersättningar som minskar kostnaderna samt värdeförändringar av oreglerade skador (skadeersättningar) och regressfordringar. Vissa garanti- och kreditkostnader uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . Minskningen beror främst på att kostnader minskade med jämfört med . Kostnaderna för () uppgick till , vilket var en minskning med jämfört med . EKN:s skadeutbetal- ningar har ökat från 2018 till 2019. De största skadeutbetalningar avsåg affärer i , , och . EKN:s återvunna förluster för skadeersättningar har ökat från 2018 till 2019. Av årets återvunna förluster för skadeersättningar svarade , och för huvuddelen. EKN:s värdeförändringar av oreglerade skador och regressfordringar har minskat kostnaderna från 2018 till 2019. Kostnader för uppgick till -, vilket var en minskning med jämfört med . Minskningen förklaras främst av värdeförändringar av tillgångar som uppkom i samband med infriande av den statliga garantin för Automobile AB:s lån i Europeiska investeringsbanken. Riks- gäldskontorets återvunna förluster för skadeersättningar har minskat från 2018 till 2019, vilka båda åren är hänförbara till utdelningar från (tidigare ). Skadeutbetalningar i garanti- verksamheten uppgick till 2019. redovisade inga förändringar av nedskrivningar för förväntade låneförluster 2019 eller 2018. Kostnaderna för uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . Att kostnaderna ökade 2019 beror främst på värdeförändringar av utestående skadeersättningar och regressfordringar. Not 9 Övriga driftkostnader Övriga driftkostnader - tjänster Övriga driftkostnader - varor , övrig drift – varor och tjänster Summa affärsverk, övrig drift – varor och tjänster Övriga driftkostnader - reparationer, diverse m.m. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Summa övriga driftkostnader - reparationer, diverse m.m. Aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Summa aktivering utveckling av anläggningstillgångar i egen regi Eliminering av inomstatliga transaktioner Total summa övriga driftkostnader Övriga driftkostnader är myndigheternas köp av tjänster, varor, reparationer och diverse andra driftkostnader. Redovisning görs brutto under varje avsnitt och raden eliminering gäller köp av varor och tjänster mellan myndigheter. Totala övriga driftkostnader minskade med jämfört med föregående år. upphandlar entreprenader och konsulter för byggande och underhåll av vägar och järnvägar samt för planering och projektering. övriga drift- kostnader påverkas av de aktiveringar som görs såväl för köp av tjänster som för köp av varor. Aktiveringarna gäller järnvägsanläggningar, produktionsanläggningar samt väganläggningar. Aktivering innebär att kostnader för köp av varor och tjänster förs bort från resultaträkningen och tas upp som investering i balansräkningen. har aktiverat mer än föregående år för utveckling av anläggningstillgångar i egen regi vilket minskade driftkostnaderna. ökade kostnader för varor och tjänster med vilket medförde att de totala driftkostnaderna hos ökade med jämfört med föregående år. Försvarsmaktens driftkostnader minskade med . Det beror i huvudsak på lagerförändringar av beredskapsvaror och en ny finansiell styrmodell mellan Försvarsmakten och . Även kostnader för köpta tjänster minskade. driftkostnader minskade med . De minskade driftkostnaderna beror huvudsakligen på den nya finansiella styrmodellen och av verksamhetsövergången till Försvarsmakten. driftkostnader ökade med jämfört med föregående år. Det förklaras bl.a. av att tidigarelagt vissa inköp av varor och tjänster som enligt plan skulle ha genomförts . minskade driftkostnader med är främst hänförliga till lägre kostnader för intrångsersättningar. Även köp av tjänster har minskat. De totala övriga driftkostnaderna för reparationer, diverse m.m. för samtliga myndigheter ökade med . har myndigheter i försvarssektorn aktiverat mer jämfört med föregående år. Eliminering av inomstatliga transaktioner har minskat . Not 10 Avskrivningar och nedskrivningar Myndigheten för samhällsskydd och beredskap I posten ingår avskrivningar och nedskrivningar på anläggningstillgångar. av- och nedskrivningar ökade med jämfört med föregående år. Det beror främst på avskrivningar på väg- och järnvägsanläggningar (se not 18 och 19). avskrivningar ökade med vilket främst beror direktavskrivna byggnader och markanläggningar. Not 11 Resultat från andelar i hel- och delägda företag Resultat från andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Summa resultat från andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Summa resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Resultat från andelar i hel- och delägda företag - totalt Resultat från andelar i företag med bestämmande statligt inflytande Resultat från andelar i företag med väsentligt statligt inflytande Anm.: Med bestämmande statligt inflytande avses när statens ägarandel överstiger . Med väsentligt statligt inflytande avses när statens ägarandel uppgår till högst 50 och lägst . Det resultat som redovisas ovan baseras på det redovisade nettoresultatet hos bolagen enligt årsbokslut , utom i några fall då ett tidigare delårsbokslut använts. Resultatandelarna har ökat med jämfört med och uppvisar ett totalt resultat på . resultat förbättrades med till en vinst på . Förbättringen avser främst ett högre resultat från den operativa verksamheten. Detta resultat dämpades till stor del av högre avsättningar för kärnkraften och högre skattekostnader, men stöddes av positiva engångseffekter från försäljningar av verksamhet i och produktionsrätter för kärnkraften i . Resultatet för förbättrades med . Förbättringen avser främst högre marknadspriser på järnmalm, en starkare dollarkurs och minskade kostnader för avsättningar till samhällsomvandling. Akademiska hus AB visade ett ökat resultat med jämfört med föregående år. Högre positiva värdeförändringar i fastigheter påverkade resultatet positivt medan effekten reducerades av ökade kostnader relaterade till finansiella poster samt av högre skattekostnader. redovisade ett i stort sett oförändrat resultat, med ett förbättrat räntenetto på och lika stora kostnadsökningar. visade ett minskat resultat med jämfört med föregående år, vilket främst beror på en lägre orealiserad värdeförändring på förvaltningsfastigheter. redovisade ett minskat resultat med främst hänförlig till en lägre värdeökning för växande skog. Resultatandelarna från Systembolaget har reducerats med betald utdelning, som 2019 uppgår till och 2018 till . Utdelningen redovisas i stället som skatteintäkt. Resultatet före denna omföring uppgick till för bägge åren. Resultatet i uppgick till , vilket är sämre än föregående år. Resultatet behandlas inte som resultat från andelar i årsredovisningen för staten. I stället redovisas utdelade belopp som skatteintäkt. redovisade en högre resultatandel jämfört med . Föregående år var negativt påverkat av bl.a. realisationsförluster av avyttrad verksamhet. Resultatet för Nordiska Investeringsbanken avser . Not 12 Nettokostnad för statsskulden Finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden Ränteintäkter avseende upplåning i svenska kronor Ränteintäkter avseende upplåning i utländsk valuta Räntekostnader avseende upplåning i svenska kronor Räntekostnader avseende upplåning i utländsk valuta Realiserade valutakursförändringar (netto) Orealiserade valutakursförändringar (netto) Överkurs vid emission (netto) Intäktsförda, preskriberade obligationer m.m. Realiserade kursförändringar (netto) Provisioner till banker m.fl. Nettokostnad för förvaltning av statsskulden redovisar finansiella intäkter och kostnader för förvaltning av statsskulden. De innefattar även intäkter och kostnader för skuldskötselåtgärder. uppgick nettokostnaden för statsskulden (räntor, över- och underkurser och valutakursförändringar m.m.) till , vilket innebär att netto- kostnaden minskade med från föregående år. Påverkan från valutakursförändringar har förbättrats med och räntekostnaderna har minskat med . Den största kostnadsökningen avser realiserade kursförändringar som försämrats med . Not 13 Övriga finansiella intäkter Orealiserade värdeförändringar finansiella instrument Övriga finansiella intäkter ökade med jämfört med främst på grund av positiv värdeförändring på finansiella instrument. Kärnavfallsfondens intäkter omfattar främst orealiserade värdeförändringar hänförliga till utländska och svenska aktier samt ränteintäkter för nominella placeringar. Föregående år redovisades negativa värdeförändringar under övriga finansiella kostnader. levererade in ett överskott på vilket är en ökning med . redovisar främst räntor i skattekontosystemet. () finansiella intäkter minskade med . Regeringen har beslutat att EKN ska placera medel från garantiverksamheten i räntebärande konton i , vilket har inneburit att intäkterna är interna i staten och elimineras i årsredovisningen för staten. Centrala finansiella intäkter består av räntor på studielån och ränteintäkter på återkrav gällande hemutrustningslån m.m. Dessa har ökat med netto till följd av ett något högre ränteläge. Not 14 Övriga finansiella kostnader Orealiserade värdeförändringar finansiella instrument Aktivering av finansiella kostnader Övriga finansiella kostnader minskade med jämfört med föregående år främst på grund av positiv värdeförändring på finansiella instrument. finansiella kostnader avser främst beräknade och realiserade kursförluster för och skadefordringar. Kärnavfallsfonden redovisar 2019 orealiserade värdeökningar på finansiella instrument medan värdeförändringarna var negativa . finansiella kostnader består främst av räntekostnader hänförliga till ansvarsförbindelsen gentemot samt valutakursförluster på fordringar och skulder. (Sidas) finansiella kostnader avser främst valutakursförluster som beräknas på Sidas skulder i garantiverksamheten. finansiella kostnader består av valutakursförluster hänförliga till obligationer. I noten redovisas finansiella kostnader per myndighet brutto. Några myndigheter har aktiverat räntekostnader i samband med anläggningsprojekt, eftersom räntan är en del av de utgifter myndigheten tar upp som tillgång för att bygga anläggningen. Not 15 Balanserade utgifter för utveckling Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivningar vid utrangering/försäljning Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet I posten Balanserade utgifter för utveckling ingår främst egenutvecklade it-system och program. Totalt ökade tillgångarna för balanserade utgifter för utveckling med De största tillgångarna finns hos , , och . har balanserade utgifter för utveckling av it-system om Den största delen avser it-stöd för ärendehantering, självbetjäning och automatisering. förvaltar it-system för pensionshantering för räkning. På uppdrag av vidareutvecklar dessa system och fakturerar för kostnader för avskrivningar på dessa tillgångar. och har balanserade utgifter för utveckling av it-system om respektive . Av de totala investeringarna på står för , för och för . Not 16 Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivningar vid utrangering/försäljning Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Under posten Rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar redovisas i första hand köpta it-system och program. Posten ökade med jämfört med föregående år. Den största ökningen, , avser framförallt svenska kraftnäts investering av ett nytt driftplaneringssystem för driften, elmarknadshubb och systemlösningar som behövs i det framtida kraftsystemet. svenska kraftnäts rättigheter och andra immateriella anläggningstillgångar uppgår till och består främst av markrättigheter i form av servitut och ledningsrätter samt nyttjanderättigheter för optoförbindelser, licenser och balanserade utgifter för dataprogram. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har tillgångar på . Tillgångarna avser främst investeringar i det nationella radiokommunikationssystemet . har gjort investeringar för att stärka kapacitet, kontinuitet och robusthet i driften för kontrollcentralerna respektive tal- och kommunikationssystem. Investeringar har bl.a. gjorts i ett flygtrafikledningssystem. Not 17 Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar Förskott avseende immateriella anläggningstillgångar förekommer i mycket liten utsträckning. Not 18 Statliga väganläggningar Årets färdigställande från pågående investering redovisar investeringar i statliga väganläggningar. Anskaffningskostnad för mark för väganläggningsändamål ingår i redovisat värde för väganläggningar. Komponentavskrivning tillämpas för samtliga väganläggningar och avskrivningstiden är . Värdet av väganläggningar som färdigställdes var (överfört från Pågående nyanläggningar). Bland färdigställda projekt ingår t.ex. /47 , E18 Norrtälje- och Förbifart sträckan . Not 19 Statliga järnvägsanläggningar Årets färdigställande från pågående investering redovisar investeringar i järnvägsanläggningar. Anskaffningskostnad för mark för järnvägsändamål ingår i redovisat värde. tillämpar differentie- rade avskrivningstider, , på samtliga järnvägsanläggningar. Värdet av järnvägsanläggningar som färdigställdes var (överfört från Pågående nyanläggningar). I objekt som färdigställts ingår bl.a. Hallsberg-Degerön, sträckan , ytterligare plattformsspår spår 0 i och kontaktledningsupprustning . Not 20 Byggnader, mark och annan fast egendom Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Färdigställande av pågående nyanläggningar Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivningar vid utrangering/försäljning Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Cirka 15 myndigheter förvaltar byggnader, mark och annan fast egendom för statens räkning. förvaltar den del av statens fasta egendom som regeringen bestämmer. Större delen av fastigheterna tillhör det nationella kulturarvet. Exempel på fastigheter är de kungliga slotten, fästningar, nationalteatrarna, museerna, regeringens byggnader, landshövdingarnas residens och ambassadbyggnader i utlandet samt ett antal kungsgårdar och vissa markområden. redovisar främst nationalparker och naturreservat. Många markområden är bokförda till ett värde som är långt under marknadsvärdet. förvaltar fastigheter avsedda för försvarsändamål samt ett antal byggnader klassade som statliga byggnadsminnen. förvaltar bl.a. riksdagsbyggnaderna. Det bokförda värdet för statens byggnader, mark och annan fast egendom är vilket är en ökning med jämfört med . Det bokförda värdet för , mark och annan fast egendom ökade med till . Det ackumulerade anskaffningsvärdet var . Ökningen av bokfört värde beror främst aktivering av projekt samt köpet av fastigheten 4 och 1:1. Av årets totala av- och nedskrivningar på står för . bokförda värde ökade med till 11 709 mil- joner kronor. Värdet av nyanskaffningar uppgick till inklusive direktavskrivna anläggningar. av- och nedskrivningar uppgick till . Not 21 Förbättringsutgifter på annans fastighet Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivningar vid utrangering/försäljning Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Förbättringsutgifter på annans fastighet avser sådana utgifter som myndigheten har haft för att anpassa hyrda lokaler till den egna verksamheten, exempelvis om- och tillbyggnationer, kabeldragningar för nätverk, larmanordningar samt reparationer och underhåll i fall där utgifterna uppgått till väsentliga belopp. Totalt ökade statens förbättringsutgifter på annans fastighet med 2019. ökning har varit störst hos som har ökat med och hos som har ökat med . Ökningen hos består främst av hyresgästanpassningar av lokalerna i . För del förklaras ökningen av säkerhetshöjande åtgärder som t.ex. ombyggnation av entréer, säkerhetssalar och häktesrum. Det har även skett ombyggnation av befintliga lokaler. Förbättringsarbeten har gjorts av bl.a. lokalerna i , och Förvaltningsrätten . Not 22 Maskiner, inventarier, installationer m.m. Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets överföringar från Pågående nyanläggningar Årets avskrivningar och nedskrivningar Minskning av ack avskrivningar vid utrangering/försäljning Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde och ackumulerade avskrivningar kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Datorer och kringutrustning, möbler, maskiner, installationer, bilar, fartyg, flyg och transportmedel är exempel på tillgångar som myndigheterna redovisar under denna post. Även tillgångar som innehas genom finansiell leasing ingår. Årets totala investeringar uppgår till . svenska kraftnäts tillgångar består främst av kraftledningar, stationer, byggnader och mark, sjökablar, kontrollanläggningsdelar, optoförbindelser och tele- och informationssystem. Årets investeringar uppgår till . Innehavet för består bl.a. av övervakningsfartyg, vattenskotrar och flygplan och årets investeringar uppgår till . investeringar uppgår till . investeringar uppgår till . Det förklaras främst av inköp av två helikoptrar och en sjöpolisbåt. Även ett stort antal övriga fordon har anskaffats. har även anskaffning skett av ytterligare videokonferensutrustning. Försvarsmakten investeringar uppgår till vilket avser bl.a. maskiner och tekniska anläggningar, datorer och kringutrustningar samt standardfordon. Not 23 Pågående nyanläggningar Årets investeringar, anskaffningsutgifter Årets investeringar, egen utveckling Årets överföring till färdig tillgång Beloppen för ingående balans för ackumulerat anskaffningsvärde kan skilja sig något från utgående balans, beroende på att det förekommer justeringar av ingående balans eller överföringar mellan myndigheter direkt mot det ackumulerade värdet. Av det totala bokförda värdet på för Pågående nyanläggningar, finns hos , hos och hos . Årets investeringar uppgår totalt till . investeringar uppgår till . Här ingår många mycket stora väg- och järnvägsprojekt som t.ex. E4 Förbifart , Västsvenska väg- och järnvägspaketet, ökad kapacitet järnväg , nytt dubbelspår Järna- och projektet som avser nytt signalsystem i hela . Affärs- verket har som pågående nyanläggningar och årets investeringar på avser främst projekten ström, Sydvästlänken och stationsförnyelser i och Midskog. pågående nyanläggningar på avser bl.a. nybyggnation på på enligt regeringsbeslut. har färdigställt projekt på totalt som har överförts till färdig tillgång. Dessa avser bl.a. järnväg Hallsberg-Degerön, ytterligare plattformsspår , kontaktledningsupprustning Hässleholm- och vägprojekt såsom E18 , förbifart , /47 samt utbyggnad av automatiska trafiksäkerhetskontroller (ATK). Förändring IB på grund av omklassificering Årets försäljningar/utrangeringar