prop · H80342 · 2020-10-27 00:00:00 — Det gäller såväl för sådan verksamhet som omfattas av krigsmateriellagstiftningen och sådan verksamhet som är helt oreglerad. Det bedöms dock endast medföra en marginell arbetsinsats för vapenmäklare att ansöka om tillstånd och därmed begränsade kostnader. Konsekvenser för föreningar för jakt eller målskytte, museer och enskilda Den föreslagna regleringen av ljuddämpare och vissa vapenmagasin innebär att den som har tillstånd att inneha ett visst vapen för skjutning utan tillstånd får inneha ljuddämpare och vapenmagasin som passar till vapnet. Det finns inte någon begränsning i antalet ljuddämpare och magasin som får innehas utan tillstånd. Föreslagen reglering överens- stämmer i princip med den reglering som gäller för tillstånd till innehav av ammunition. Enskilda personer, företag och organisationer som innehar sådana vapenmagasin som omfattas av vapenlagens tillämpningsområde som inte passar till ett vapen som de har tillstånd att inneha för skjutning kommer 2020/21:42 att behöva ansöka om tillstånd för att fortsatt få inneha magasinet. För innehav av ljuddämpare krävs tillstånd , Förslaget i den delen innebär att kravet på tillstånd kommer att gälla betydligt färre ljuddämpare. Förslaget om vapenmagasin bedöms dock, såsom och anför, innebära en viss ökad administration för den enskilde vapeninnehavaren. Som har anfört kommer förslagen även att innebära utökade krav på hanteringen av magasinen för bl.a. tävlingsskyttar. Störst konsekvenser får förslagen dock för museer eller enskilda som innehar vapenmagasin för samlingsändamål eftersom dessa regelmässigt kommer att behöva ansöka om tillstånd för att fortsatt få inneha egendomen. Förslaget om krav på deaktivering av s.k. förbjudna skjutvapen som innehas av enskilda och som huvudsakligen har prydnadsvärde eller sär- skilt affektionsvärde kan, som anför, komma att innebär vissa kostnader för den som innehar sådana vapen. Den föreslagna regleringen är dock nödvändig för att genomföra ändringsdirektivet och kravet på deaktivering omfattar endast tillstånd som meddelas efter ikraftträdandet. 13.1Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1300) om krigsmateriel 4 § Verksamhet som avser tillhandahållande av krigsmateriel, uppfinn- ingar rörande krigsmateriel och metoder för framställning av sådan materi- el samt verksamhet som avser tillhandahållande av tekniskt bistånd till någon i utlandet får inte bedrivas här i landet utan tillstånd. Svenska myndigheter, svenska företag samt den som är bosatt eller stadigvarande vistas här får inte heller utom landet bedriva sådan verksamhet utan tillstånd. Regeringen får meddela föreskrifter om undantag från tillståndskravet enligt första och andra styckena i fråga om sådan handel med skjutvapen eller yrkesmässig förmedling av skjutvapen eller ammunition som regleras genom föreskrifterna i vapenlagen (1996:67) eller sådan hantering av am- munition eller annan explosiv vara som regleras genom föreskrifterna i lagen (2010:1011) om brandfarliga och explosiva varor. Paragrafen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, reglerar krav på tillstånd för tillhandahållande av bl.a. krigsmateriel. Över- vägandena finns i avsnitt 6.1. I tredje stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om undantag från kravet på tillhandahållandetillstånd. Bemyndigandet utvidgas till att omfatta mäklarverksamhet med skjutvapen eller ammunition som kräver tillstånd enligt vapenlagen (1996:67). 18 a § ska med hjälp av Prop. 2020/21:42 automatiserad behandling föra ett register över dels personer och organisationer som har meddelats ett tillstånd enligt 3 §, dels fysiska personer som har ett betydande inflytande över en juridisk person som har meddelats ett sådant tillstånd. Paragrafen är ny och genomför artikel 4.3 a i vapendirektivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 9.1. Genom paragrafen blir () skyldig att föra register över personer och organisationer som har meddelats tillstånd att tillverka krigsmateriel. Registret ska även omfatta fysiska personer som har ett betydande inflytande över en juridisk person som har meddelats ett sådant tillstånd. Exempel på personer som kan ha betydande inflytande är verkställande direktörer, styrelseledamöter, bolagsmän och aktieägare med betydande aktieinnehav. 18 b § Registret ska ha till ändamål att 1.underlätta handläggningen av frågor om tillstånd enligt denna lag, 2.ge information om sådana uppgifter som behövs för att förebygga, förhindra eller upptäcka brottslig verksamhet eller för att utreda eller beivra brott med anknytning till krigsmateriel. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 9.1. Paragrafen anger ändamålen med det register som ISP ska föra enligt 18 a §. För angivna ändamål får uppgifterna också lämnas ut till andra Uppgifter får även, enligt finalitetsprincipen i 5.1 b i Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av person- uppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), här kallad data- skyddsförordningen, behandlas och lämnas ut i andra fall om det inte är oförenligt med de ändamål för vilka uppgifterna samlades in. bär bl.a. att de omständigheter som anges i artikel 6.4 a–e i dataskydds- förordningen ska beaktas vid bedömningen av om behandlingen är förenlig med insamlingsändamålen. 18 c § Bestämmelserna i 18 a och 18 b §§ kompletterar Europaparla- mentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av person- uppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Vid behandling av personuppgifter enligt 18 a och 18 b §§ gäller lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds- förordning och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, om inte något annat följer av denna lag eller föreskrifter som meddelats i anslutning till lagen. Paragrafen är ny och behandlas i avsnitt 9.1. I paragrafen upplyses om att bestämmelserna i 18 a och 18 b §§ 2020/21:42 tillämplig i varje medlemsstat. Det innebär att den automatiskt är en del av den svenska rättsordningen. I vissa avseenden förutsätter eller tillåter dataskyddsförordningen emellertid att medlemsstaterna inför bestäm- melser som kompletterar förordningen, antingen i form av preciseringar eller i form av undantag. Denna lag innehåller de kompletterande bestäm- melser som gäller för behandling av personuppgifter med anledning av det register som ISP ska föra enligt 18 a och 18 b §§. Hänvisningen till data- skyddsförordningen är dynamisk, dvs. den avser förordningen i dess gällande lydelse. I paragrafen upplyses också om hur 18 a och 18 b §§ förhåller sig till lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskydds- förordning, här kallad dataskyddslagen, och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen. Dataskyddslagen och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen gäller vid behandling av personuppgifter enligt 18 a och 18 b §§. Detta gäller dock endast om inte något annat följer av denna lag eller av föreskrifter som har meddelats i anslutning till lagen. 13.2Förslaget till lag om ändring i vapenlagen (1996:67) 1 § Denna lag gäller skjutvapen, vissa föremål som i lagen jämställs med skjutvapen, ammunition, ljuddämpare och vissa vapenmagasin. Paragrafen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, anger lagens tillämpningsområde. Övervägandena finns i avsnitt 8.1 och 8.2.2. Ändringen innebär att paragrafen utvidgas till att även omfatta ljud- dämpare och vissa vapenmagasin. Ljuddämpare har tidigare jämställts med skjutvapen enligt 1 kap. 3 § f. Tillverkning, tillhandahållande och utförsel av ljuddämpare och löstagbara magasin till sådana skjutvapen som utgör krigsmateriel regleras dock i lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Med vapenmagasin avses en behållare som är ämnad att innehålla am- munition till ett skjutvapen. Ur magasinet matas ammunitionen fram till pipans patronläge, vilket kan göras automatiskt eller manuellt. Löstagbara magasin kan bestå av olika komponenter beroende på den aktuella konstruktionen. En komplett, funktionsduglig ljuddämpare och ett komplett och fun- gerande magasin omfattas alltid av bestämmelsen. Detsamma gäller en komplett samling av nödvändiga delar som enkelt kan monteras samman till en sådan användbar ljuddämpare eller ett sådant användbart magasin (jfr NJA 1987 s. 643). Vilka vapenmagasin som omfattas av lagen framgår av 7 a §. Tillägget som gäller vapenmagasin genomför, tillsammans med änd- ringarna i 7 a § samt 2 kap. 1 och 8 §§, artikel 5.3 och 10.1 andra stycket i vapendirektivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. 3 § Vad som sägs om skjutvapen gäller också a)anordningar som till verkan och ändamål är jämförliga med skjutvapen, b)obrukbara vapen som i brukbart skick skulle räknas som skjutvapen, c)start- och signalvapen som laddas med patroner, d)armborst, e)tårgasanordningar och andra till verkan och ändamål jämförliga anordningar, f)slutstycken, eldrör, pipor, stommar, lådor, trummor och mantlar till skjutvapen, eller armborststommar med avfyrningsanordningar, g)anordningar som kan bäras i handen och är avsedda att med elektrisk ström bedöva människor eller tillfoga dem smärta, h)anordningar som gör att skjutvapen kan användas med annan ammunition än de är avsedda för, och i)explosiva missiler och startlavetter. I paragrafen finns en uppräkning av vapen och andra föremål som vapenlagens bestämmelser om skjutvapen gäller för. Övervägandena finns i avsnitt 7.1 och 8.2.2. Ändringen i punkt f innebär att ljuddämpare inte längre ska anses utgöra en sådan vapendel som likställs med skjutvapen vid tillämpning av vapenlagen. För ljuddämpare införs i stället en reglering som i princip motsvarar den som gäller för innehav av ammunition. Genom punkt i, som är ny, utvidgas paragrafen till att omfatta explosiva missiler och startlavetter. Med explosiva missiler avses fjärrstyrda eller självstyrande raket- eller jetmotordrivna projektiler försedda med spräng- laddning. Startlavetter är anordningar som används för att skjuta iväg explosiva missiler. Ändringen som gäller explosiva missiler och startlavetter genomför artikel 6 i vapendirektivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. 7 a § Med vapenmagasin avses i denna lag löstagbara magasin för halvautomatiska skjutvapen med centralantändning och för helautomatiska skjutvapen, under förutsättning att magasinet kan innehålla –fler än 20 patroner, eller –fler än 10 patroner, om magasinet är möjligt att montera på ett skjut- vapen vars pipas längd överstiger och totala längd överstiger . I paragrafen, som är ny, preciseras vilka vapenmagasin som omfattas av lagen. Paragrafen har införts efter förslag från Lagrådet. Övervägandena finns i avsnitt 8.1. Den nya bestämmelsen omfattar löstagbara magasin för halvauto- matiska skjutvapen med centralantändning och för helautomatiska skjut- vapen. Om ett sådant magasin kan innehålla fler än 20 patroner är lagen alltid tillämplig. Om ett sådant magasin är möjligt att montera på ett halvautomatiskt skjutvapen med centralantändning eller på ett helautomatiskt skjutvapen där pipans längd överstiger och den totala längden överstiger räcker det dock att magasinet kan innehålla fler än 10 patroner för att lagen ska gälla. omfattas inte av lagen och är även i fortsättningen oreglerade. Tillverkning, tillhandahållande och utförsel av löstagbara magasin till sådana skjutvapen som utgör krigsmateriel regleras dock i lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Paragrafen genomför, tillsammans med ändringarna i 1 kap. 1 § och 2 kap. 1 och 8 §§, artikel 5.3 och 10.1 andra stycket i vapendirektivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. 8 § I fråga om skjutvapen som innehas av staten gäller endast 1 a kap. 6– 11 §§ och 2 a kap. 5 §. Lagen gäller inte ammunition, ljuddämpare eller vapenmagasin som innehas av staten. I fråga om skjutvapen och ammunition som tillverkas för staten gäller endast 2 a kap. 1–4 och 6 §§. I fråga om skjutvapen som för statens räkning förs in till från en stat utanför Europeiska unionen gäller endast 2 a kap. 7 §. Paragrafen, som har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, anger vilka bestämmelser i denna lag som är tillämpliga på skjutvapen och ammunition som innehas av staten. Övervägandena finns i avsnitt 5.4 och Genom ändringen i första stycket undantas ljuddämpare och vapen- magasin som innehas av staten från lagens tillämpningsområde, vilket bl.a. innebär att de inte är tillståndspliktiga. Tredje stycket, som är nytt, innebär att kravet i 2 a kap. 7 § på märkning av vissa vapen och vapendelar som förs in till gäller även när de förs in för statens räkning. 7 § ska med hjälp av automatiserad behandling föra 1. personer och organisationer som enligt denna lag har meddelats tillstånd att inneha skjutvapen, ammunition, ljuddämpare eller vapen- magasin eller tillstånd att låna skjutvapen samt personer som tillhör hemvärnets personal och som av Försvarsmakten har tilldelats skjutvapen för förvaring i bostaden (vapeninnehavarregistret), 2. de skjutvapen för vilka tillstånd till innehav har meddelats enligt denna lag samt skjutvapen som upphittats eller anmälts stulna eller försvunna (vapenregistret), 3. personer och organisationer som har meddelats tillstånd enligt denna lag att driva handel med skjutvapen eller yrkesmässigt förmedla skjutvapen eller ammunition, fysiska personer som har ett betydande inflytande över en juridisk person som har tillstånd att driva sådan handel eller förmedling, personer som har godkänts att som föreståndare eller ersättare svara för sådan verksamhet samt personer och organisationer som har meddelats tillstånd enligt denna lag att ta emot skjutvapen för översyn eller reparation (vapenhandlarregistret och vapenmäklarregistret), och 4. sammanslutningar som har auktoriserats enligt denna lag (registret över auktoriserade sammanslutningar för jakt- eller målskytte). Av vapeninnehavarregistret får det inte framgå vilka vapen som Försvarsmakten har tilldelat någon som tillhör hemvärnets personal. Registret får inte användas för att göra automatiserade sammanställningar över personer som tillhör hemvärnets personal. Paragrafen, som i huvudsak har utformats enligt Lagrådets förslag, innehåller bestämmelser om skyldighet att föra vapenregister. Övervägandena finns i avsnitt 9.1 och 9.2. Ändringen i första stycket 1 innebär att i vapeninne- havarregistret även ska registrera personer och organisationer som med- delats tillstånd att inneha ljuddämpare och vapenmagasin. Ändringen i första stycket 3 innebär att ska föra ett vapenmäklarregister över personer och organisationer som meddelas tillstånd att bedriva mäklarverksamhet med skjutvapen eller ammunition. Angående vad som avses med mäklarverksamhet med skjutvapen eller ammunition, se kommentaren till 2 kap. 1 §. Registret ska även omfatta fysiska personer som har ett betydande inflytande över en juridisk person som har meddelats vapenmäklartillstånd samt personer som har godkänts att som föreståndare eller ersättare svara för sådan verksamhet. Exempel på personer som kan ha betydande inflytande över en juridisk person är verkställande direktörer, styrelseledamöter, bolagsmän och aktieägare med betydande aktieinnehav. Ändringen som gäller vapenmäklarregistret genomför artikel 4.3 a i vapendirektivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. 10 § Uppgifter om sådana skjutvapen och vapendelar som avses i 2 a kap. ska bevaras i vapenregister efter det att skjutvapnet eller vapendelen skrotats. Detsamma gäller uppgifter om namn, adress och organisations- eller personnummer för den som har meddelats tillstånd att inneha sådana skjutvapen eller vapendelar. Uppgifter om sådana skjutvapen eller vapendelar som har överförts till en mottagare i utlandet får avföras ur vapenregister efter utförseln, om vapnet eller vapendelen inte har återinförts. Paragrafen reglerar, tillsammans med artikel 5.1 e i dataskydds- förordningen, hur länge uppgifter ska bevaras i vapen- register. Enligt artikel 5.1 e i dataskyddsförordningen får personuppgifter inte förvaras i en form som möjliggör identifiering av den registrerade än vad som är nödvändigt för de ändamål som personuppgifterna behandlas för. Enligt paragrafen ska emellertid vissa uppgifter alltid bevaras under en minimitid. Övervägandena finns i avsnitt 9.3. Ändringen i första stycket innebär att den tid som de uppgifter som omfattas av paragrafen alltid ska bevaras utökas från från registreringen till efter det att det aktuella skjutvapnet eller vapendelen skrotats. Detta gäller dock under förutsättning att det nya andra stycket till paragrafen inte är tillämpligt. Vidare innebär ändringen att de personuppgifter som omfattas av paragrafen begränsas, från att ha gällt uppgifter om de som meddelats tillstånd att inneha skjutvapen enligt denna lag generellt, till sådana skjutvapen eller vapendelar som omfattas av krav på märkning enligt 2 a kap. (dvs. skjutvapen som är avsedda att skjuta ut hagel, kulor eller andra projektiler med hjälp av ett antändbart drivämne samt slutstycken, trummor, eldrör, pipor, stommar, lådor och mantlar till 2020/21:42 sådana vapen). Dessutom innebär ändringen att personuppgifter om den som fått tillstånd att driva handel med skjutvapen inte längre omfattas av paragrafen. För personuppgifter om den som meddelats tillstånd att inneha andra slags skjutvapen eller vapendelar än de som omfattas av kravet på märkning enligt 2 a kap., eller som har meddelats tillstånd till vapen- handlarverksamhet, gäller i stället den allmänna bestämmelsen i artikel 5.1 e i dataskyddsförordningen. I andra stycket, som är nytt, finns ett undantag till första stycket för uppgifter om skjutvapen eller vapendelar som har överförts till en mottagare i utlandet. Sådana uppgifter får avföras ur registret efter utförseln, om vapnet eller vapendelen inte har återinförts. Ändringen i paragrafen genomför artikel 4.4 andra stycket i vapen- direktivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. 1 § Tillstånd krävs för att a)inneha skjutvapen, ammunition, ljuddämpare eller vapenmagasin, b)driva handel med skjutvapen, c)yrkesmässigt förmedla skjutvapen eller ammunition (mäklar- verksamhet med skjutvapen eller ammunition), d)yrkesmässigt ta emot skjutvapen för reparation eller översyn, eller e)föra in skjutvapen, ammunition, ljuddämpare eller vapenmagasin till . Tillstånd krävs inte för den som har fyllt om vapnet har en begränsad effekt i förhållande till andra jämförliga skjutvapen (effekt- begränsade vapen) och vapnet är 1. ett kolsyre-, luft- eller fjädervapen eller ett vapen med ett annat lik- nande utskjutningsmedel och är avsett för målskjutning, eller 2. ett harpunvapen. Tillstånd krävs inte heller om innehavaren har lånat vapnet enligt be- stämmelserna i 3 kap. 1 a eller 7 §. Tillstånd krävs inte heller för verksamhet som omfattas av tillstånd enligt 3 eller 4 § lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Paragrafen, som i huvudsak har utformats enligt Lagrådets förslag, innehåller de grundläggande bestämmelserna om vilka befattningar med bl.a. skjutvapen som kräver tillstånd enligt denna lag. finns i avsnitt 6.1, 8.2 och 8.6. Ändringen i första stycket a innebär att det införs krav på tillstånd för att få inneha ljuddämpare och vapenmagasin som omfattas av 1 kap. 7 a §. Undantag från tillståndsplikten för både ljuddämpare och vapenmagasin regleras i 2 kap. 8 §. Otillåtet innehav av ljuddämpare och vapenmagasin är straffbelagt genom 9 kap. 2 § första stycket d. Av punkt 2 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna framgår att den som innehar vapenmagasin som det enligt 2 kap. 1 § krävs tillstånd för, får inneha magasinen utan sådant tillstånd till utgången av eller, om ansökan om tillstånd har gjorts före den tidpunkten, till dess ansökan om tillstånd prövats slutligt. Genom första stycket c, som är ny, införs krav på tillstånd för att bedriva mäklarverksamhet med skjutvapen eller ammunition. avses sådan verksamhet som går ut på att arrangera överlåtelser. Kravet på att förmedlingen ska vara yrkesmässig innebär att förmedlingen ska äga rum inom ramen för näringsverksamhet. Mäklarverksamhet med skjutvapen eller ammunition kan omfatta yrkesmässig förmedling i den del vapenmäklaren arrangerar överlåtelser. Personer eller företag som endast anlitas för att utföra transporter eller överföringar av skjutvapen eller ammunition, eller som endast tillhandahåller annonsplats bedriver inte mäklarverksamhet i lagens mening. Detsamma gäller för de personer eller företag som förmedlar enstaka affärer utan att uppfylla kravet på näringsverksamhet. Vapenmäklarverksamhet innefattar inte någon fysisk hantering av skjutvapen eller ammunition. Förekommer en fysisk hantering kan verksamheten däremot utgöra vapenhandlarverksamhet. Genom 9 kap. 2 § första stycket f är det straffbelagt att driva mäklarverksamhet med skjutvapen eller ammunition utan tillstånd. Av punkt 3 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna framgår att den som yrkesmässigt förmedlar skjutvapen eller ammunition som det enligt 2 kap. 1 § krävs tillstånd för, får bedriva sådan verksamhet utan sådant tillstånd till utgången av eller, om ansökan om tillstånd har gjorts , till dess ansökan om tillstånd prövats slutligt. Ändringen i första stycket e (nuvarande första stycket d) innebär att det införs krav på tillstånd för att till få föra in ljuddämpare och vapenmagasin. Undantag från tillståndsplikten regleras i 2 kap. 13 §. Be- stämmelser om straff för olovlig införsel och försök till sådant brott finns i lagen (2000:1225) om straff för smuggling. Ändringarna som gäller vapenmagasin och mäklarverksamhet genomför artikel 4.3 b samt, tillsammans med ändringarna i 1 kap. 1 och 7 a §§ och 2 kap. 8 §, artikel 5.3 och 10.1 i vapendirektivet i dess lydelse enligt ändringsdirektivet. 5 a § Tillstånd för innehav av skjutvapen som huvudsakligen har prydnads- eller särskilt affektionsvärde för andra ändamål än skjutning, får meddelas endast om vapnet görs varaktigt obrukbart. Trots detta får tillstånd meddelas om det finns särskilda skäl för att vapnet ska få behållas i brukbart skick. Tillstånd enligt första stycket får endast meddelas för följande vapen om vapnet har deaktiverats enligt kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2403 av om fastställande av gemensamma riktlinjer om standarder och metoder för deaktivering i syfte att se till att deaktiverade skjutvapen görs irreversibelt funktionsodugliga: 1.explosiva missiler och startlavetter, 3.skjutvapen som är maskerade som andra föremål, 4.helautomatiska skjutvapen som har omvandlats till halvautomatiska skjutvapen, 5.halvautomatiska skjutvapen med centralantändning vars pipa inte överstiger eller totala längd inte överstiger , med vilka fler än 21 patroner kan avfyras utan omladdning, om vapnet har ett fast magasin med kapacitet för fler än 20 patroner eller ett löstagbart magasin med kapacitet för fler än 20 patroner sätts in i det, 6.halvautomatiska skjutvapen med centralantändning vars pipa överstiger och totala längd överstiger , med vilka fler än 11 2020/21:42 patroner kan avfyras utan omladdning, om vapnet har ett fast magasin med kapacitet för fler än 10 patroner eller ett löstagbart magasin med kapacitet för fler än 10 patroner sätts in i det, 7.halvautomatiska långa skjutvapen (skjutvapen som ursprungligen är avsedda att avfyras från axeln) vars längd kan minskas till mindre än utan att funktionaliteten går förlorad genom en vikbar kolv eller en kolv av teleskopisk typ eller genom en kolv som kan avlägsnas utan användning av verktyg, eller 8.vapen som avses i punkt 1–7 som har omvandlats till att avfyra lösa skott, retande ämnen, andra verksamma ämnen eller pyroteknisk ammunition, eller till ett salutvapen eller ett akustiskt vapen.