prop · H80310 · 2020-09-30 00:00:00 — 87Se , Nedsatt moms på livsmedel – priseffekt, fördelningsprofil och kostnadseffektivitet, 2018. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Flerbarnstillägget har vuxit i snabbare takt än det allmänna barnbidraget. har utgifterna för flerbarnstillägget ökat med . Även denna ökning drivs av genomförda regeländringar. Störst höjning av utgifterna skedde i samband med regeländringarna som trädde i kraft , då flerbarnstillägget för respektive barn höjdes med som flerbarnstillägget för barn nummer två i en familj infördes. 2.3 En utblick i I detta avsnitt redovisas en kort översikt av några jämförbara europeiska länders system med barnbidrag och vilka exempel på differentiering av barnbidraget som förekommer. Vid granskning av flerbarnstilläggets kostnadseffektivitet i avsnitt 4.4använder vi dessa länders system som inspiration för jämförande exempel. Eventuella skattelättnader som är riktade till barnfamiljer ingår inte Barnbidraget i är en generell och skattefri förmån och betalas ut fram tills ett barn fyller . utformning av barnbidraget liknar det system som finns i där beloppet för barnbidraget ökar med antalet barn. Barnbidraget för det första barnet låg 2019 på per barn och månad. För andra barnet låg beloppet på , för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte barnet och varje påföljande barn. I finns det även ett tillägg till barnbidraget på per barn som ensamförsörjande föräldrar har rätt till. För att en förälder ska anses vara ensamförsörjande ska denne inte ingå i ett äktenskap eller vara sammanboende med en partner.88 I har föräldrar rätt till ett skattefritt barnbidrag om barnet är . Barnbidraget är generellt och lika för alla barn. per barn och månad. Utöver det allmänna barnbidraget finns det i ett utökat barnbidrag som ensamstående föräldrar har rätt till. Det utökade barnbidraget innebär att vårdnadshavaren får barnbidrag för ett ytterligare barn än det faktiska antalet barn. Dessutom kan ensamstående föräldrar ha rätt till ett småbarnstillägg på för ett barn 0–3 år.89 88Mutual on Social Protection (MISSOC), “Comparative tables”, hämtad . 89MISSOC, “Comparative tables”, hämtad . 28 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N har ett skattefritt barnbidrag som går till barn . Beloppet på barnbidraget beror av barnets ålder och föräldrarnas inkomst. Barnbidraget minskar med barnets ålder. Grundbeloppen för barnbidraget 2019, innan hänsyn är tagen till föräldrarnas inkomst, var för barn 0–, för barn 3–, för barn 7–och för barn 15–17 år.90 I hushåll inom vilka en eller båda föräldrarna tjänar kommer barnbidraget att reduceras av det belopp som överstiger inkomstgränsen. Det sker dock ingen reduktion av barnbidraget i hushåll för vilka det krävs att båda föräldrarnas inkomster summeras för att de ska hamna över inkomstgränsen. I finns dessutom ett bidrag som ensamförsörjande föräldrar har rätt till. Bidraget uppgår till per barn, och dessutom får den ensamstående föräldern ytterligare ett bidrag på oavsett antalet barn.91 har ett generellt skattefritt barnbidrag som föräldrar får tills barnet fyller . Det är dock möjligt att få ett förlängt barnbidrag fram till det att barnet fyller om barnet inte har en anställning och är registrerat som arbetssökande. Under vissa omständigheter är det möjligt att få förlängt barnbidrag ända tills barnet fyller . Beloppet för barnbidraget ökar med antalet barn. uppgår beloppet för första och andra barnet till . För det tredje barnet utges ett barnbidrag på , och för det fjärde barnet och varje ytterligare barn utges ett tillägg på per månad.92 I kan föräldrar till barn få ett generellt skattefritt barnbidrag. Beloppen för barnbidraget beror av barnets ålder och beloppet ökar ju äldre barnet är. uppgår beloppet för barnbidraget till för barn 0–6 år.93 När barnet är 6–ligger summan på , och när barnet är 12–uppgår beloppet till . Om barnet temporärt bor på en annan plats på grund av en funktionsnedsättning eller studier är det möjligt att få dubbelt barnbidrag. Det är även möjligt att få dubbelt barnbidrag ifall barnet har en svår funktionsnedsättning som medför att föräldrarna vårdar barnet i hemmet. Utöver detta har ett behovsprövat bidrag som är riktat till barn vars föräldrar har låga inkomster. Beloppet på bidraget beror av föräldrarnas inkomster, antalet barn i hushållet och barnens ålder. Det maximala beloppet som betalas ut är för ett barn, för två barn, för 90Barnbidraget i betalas ut kvartalsvis. 91MISSOC, “Comparative tables”, hämtad . 92MISSOC, “Comparative tables”, hämtad . 93Beloppet betalas ut kvartalsvis i . R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS tre barn och för varje ytterligare barn. Dessutom höjs beloppet med ytterligare för barn 12–och med för barn 16–. Ensamstående föräldrar kan få ett ytterligare bidrag på per månad.94 94MISSOC, “Comparative tables”, hämtad . 30 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3Utvecklingen av den ekonomiska levnadsstandarden bland barnfamiljer i Det finns flera olika sätt att mäta ekonomisk levnadsstandard bland barnfamiljer, och varje mått har både för- och nackdelar. Relativa mått visar att det har skett en ökning i inkomstspridningen, medan absoluta mått visar att enskilda familjers ekonomiska situation i relation till kostnader har förbättrats. Men oavsett vilket mått som används är det samma grupper som är överrepresenterade bland ekonomiskt utsatta barnhushåll: flerbarnsfamiljer, ensamstående föräldrar och utrikesfödda. Mycket av det som redovisas i detta kapitel är redan befintlig kunskap.95 Vi har framför allt kompletterat med mer uppgifter om barnfamiljer med många barn. Beskrivningen ger en utförligare bakgrund till granskningen av flerbarnstilläggets betydelse för den ekonomiska levnadsstandarden i kapitel 4. 3.1Inkomstskillnaderna mellan familjer med få respektive många barn har ökat En allmän trend är att barnhushållens ekonomiska levnadsstandard har förbättrats väsentligt . Men hushåll med få barn har i genomsnitt haft bättre inkomstutveckling än hushåll med många barn. Det framgår av detta avsnitt. Barnfamiljers ekonomiska levnadsstandard har förbättrats har inkomstutvecklingen i befolkningen varit stark. –2017 har den ekonomiska standarden96 bland sammanboende med barn ökat i fasta priser, vilket kan jämföras bland sammanboende utan barn. Ensamstående med och utan barn har inte haft lika stark inkomstutveckling – . Den största inkomstutvecklingen har ägt rum . Sammanboende utan barn har i genomsnitt högre ekonomisk standard än sammanboende med barn. Ensamstående med barn är den grupp som har haft lägst ekonomisk standard.97 95Se bland annat prop. 2017/18:100 bil. 2; SCB, Inkomstrapport – individer och hushåll, 2019; Rädda barnen, i , 2018 och Rädda barnen, – inte för alla, 2019. 96Se definition i avsnitt 1.3 och 1.5. 97Se Rädda barnen, – inte för alla, 2019, s. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Sämre inkomstutveckling för familjer med många barn Inkomstutvecklingen har inte varit lika stark för barnhushåll med många barn. Den utvecklingen är tydligast . Det framgår av figur 5, där utvecklingen av medianen98 av barnhushållens ekonomiska standard redovisas. Figuren visar även att den ekonomisk standarden i genomsnitt minskar med antalet barn i ett hushåll.99 Figur 5 Medianen av barnhushållens ekonomiska standard 1991–2017 () fördelad efter antal barn i hushållet, priser Källa: , bearbetningar. Anm.: Barnhushåll med RTB-familj som hushållsdefinition. En förklaring till att flerbarnsfamiljer i genomsnitt har haft sämre inkomstutveckling än barnfamiljer med få barn är att gruppernas sammansättning delvis har förändrats som en följd av utvecklingen av antalet nyanlända barnfamiljer till . Antalet barnfamiljer med minst fyra barn ökade med (se figur B1.2 i bilaga 1). Personer med kort vistelsetid i , som i genomsnitt har sämre arbetsmarknadsanknytning än andra, står för den största delen av den ökningen. Bland övriga barnhushåll är inkomstutvecklingen mer likvärdig mellan barnfamiljer med få respektive många barn. 98Medianen beräknas genom att rangordna en population efter den ekonomiska standarden i det bostadshushåll de lever i. Medianen avser den ekonomiska standarden för den mittersta personen inom populationen. 99Samtliga inkomstuppgifter i det här kapitlet avser priser. 32 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 3.2Relativa och absoluta mått ger olika beskrivningar av ekonomisk utsatthet Beskrivningen av utvecklingen av den ekonomiska utsattheten bland barnfamiljer skiljer sig en del beroende på vilket mått man väljer att studera. I den här redovisningen fokuserar vi på tre olika mått på ekonomisk utsatthet: låg relativ ekonomisk standard, låg absolut ekonomisk standard och låg inkomststandard. De måtten kompletteras med två mått på varaktig ekonomisk utsatthet. Andel barnhushåll med låg relativ ekonomisk standard har fördubblats För att mäta hur många personer som lever i ett hushåll med låg ekonomisk standard används ofta en relativ inkomstgräns. Inkomstgränsen är med andra ord relativ i förhållande till befolkningen och stiger i takt med inkomstutvecklingen i landet. Andelen personer i barnhushåll med låg relativ ekonomisk standard har mer än fördubblats . Andelen personer i barnhushåll med varaktigt låg ekonomisk standard visar en liknande utveckling (se figur 6). bodde uppskattningsvis 428 000 barn i ett hushåll med låg ekonomisk standard (se tabell B1.2 i bilaga 1). Figur 6 Andelen personer i barnhushåll (procent) med disponibel inkomst under olika gränsvärden, 1991–2017 Låg relativ ekonomisk standard Varaktigt låg ekonomisk standard Låg absolut ekonomisk standard Källa: , bearbetningar. Anm.: Barnhushåll med RTB-familj som hushållsdefinition. Andelarna är något högre jämfört med motsvarande beräkningar för bostadshushåll (se bland annat SCB, Inkomstrapport , 2019). R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Andra mer absoluta mått visar en motsatt utveckling De mer absoluta måtten låg absolut ekonomisk standard och låg inkomststandard redogör för en annan utveckling. Inkomstgränsen för låg absolut ekonomisk standard har fastställts utifrån den relativa inkomstgränsen 1991 och har därefter endast höjts med prisutvecklingen. Låg inkomststandard är ett mått som beskriver hur väl ett hushålls inkomster täcker de nödvändigaste levnadsomkostnaderna. Det måttet är oberoende av den generella inkomstnivån i . Andelen personer i barnhushåll med låg absolut ekonomisk standard och låg inkomststandard ökade kraftigt för att sedan successivt minska (se figur 6). Utvecklingen är liknande för varaktigt låg inkomststandard. över hela den studerade perioden har andelen med låg inkomststandard minskat. bodde uppskattningsvis 184 000 barn i ett hushåll med låg inkomststandard (se tabell B1.2 i bilaga 1). Mått på ekonomisk utsatthet •Låg relativ ekonomisk standard – avser personer som bor i ett hushåll med en ekonomisk standard som understiger av medianen i befolkningen. Om inget annat anges avser låg ekonomisk standard detta relativa mått. •Låg absolut ekonomisk standard – avser personer som bor i ett hushåll med en ekonomisk standard som understiger av medianen i befolkningen, justerad med konsumentprisindex (KPI). •Låg inkomststandard – avser personer som bor i ett hushåll med en disponibel inkomst som inte räcker för att täcka grundläggande levnadsomkostnader, däribland riksnormen som används vid beräkning av försörjningsstöd. •Varaktigt låg ekonomisk standard – avser personer med låg relativ ekonomisk standard innevarande år och minst två av tre föregående år. Ett villkor för att ingå i beräkningarna är folkbokföring i i följd. •Varaktigt låg inkomststandard – avser personer med låg inkomststandard innevarande år och minst två av tre föregående år. Ett villkor för att ingå i beräkningarna är folkbokföring i i följd. De olika måtten på ekonomisk utsatthet har olika för- och nackdelar De olika måtten på ekonomisk utsatthet ger alltså olika bilder av utvecklingen. I absoluta termer har utvecklingen gått i en positiv riktning, där en lägre andel av barnhushållen har en disponibel inkomst som inte räcker till nödvändiga levnadsomkostnader. Men har andelen med låg relativ ekonomisk standard ökat, vilket innebär att inkomstspridningen har ökat. Det har skett en större inkomstökning för dem som befinner sig i mitten och övre delen av inkomstfördelningen i jämförelse med dem som ligger långt ner En fördel med det relativa måttet låg ekonomisk standard är att det fungerar bra vid internationella jämförelser och . En nackdel är att måttet inte ger 100Se exempelvis prop. 2017/18:100, bil. 34 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N en bild av ett lands levnadsförhållanden.101 Vid analys av relativ ekonomisk standard behöver man ha i åtanke att gränsen för låg ekonomisk standard följer inkomstutvecklingen i befolkningen. Det är också en poäng med måttet. En fördel med det mer absoluta måttet låg inkomststandard är tvärtom att det säger mer om levnadsförhållandena för varje enskild familj. I olika ekonomiska analyser av ekonomisk utsatthet är det därför viktigt att det tydligt framgår vilket mått som används och varför. I den här granskningen använder vi båda. En nackdel med både de relativa och de absoluta måtten som baseras på ekonomisk standard, är att de inte tar hänsyn till vare sig tillgångar eller skulder. Ett hushåll med låga inkomster kan ha stora tillgångar att leva av, vilket innebär att hushållet har en hög levnadsstandard trots att inkomsten är låg. 3.3Barnfamiljer med tre barn eller fler och ensamstående föräldrar är överrepresenterade bland ekonomiskt utsatta Oavsett vilket mått på ekonomisk utsatthet vi väljer att följa är det samma grupper som är överrepresenterade – flerbarnsfamiljer, ensamstående föräldrar, utrikesfödda och barnfamiljer med unga barn. Aktuella siffror redovisas i tabell B1.2 i bilaga 1. Ekonomisk utsatthet vanligast förekommande bland barnfamiljer med tre barn eller fler Vi har redan konstaterat att barnfamiljer med många barn har lägre ekonomisk standard än barnfamiljer med få barn. Andelen ekonomiskt utsatta barnfamiljer är genomgående högre bland barnfamiljer med tre barn eller fler. Andelen med låg relativ ekonomisk standard har ökat för alla barnhushåll , men ökningen har varit störst för hushåll med många barn (se figur B1.3 i bilaga 1). Även för måttet låg inkomststandard ligger hushåll med tre barn eller fler på en högre nivå jämfört med hushåll med ett eller två barn (se figur B1.4 i bilaga 1). Barnfamiljer med två barn är den grupp som har lägst grad av ekonomisk utsatthet, i både relativa och absoluta termer. Ensamstående föräldrar med yngre barn överrepresenterade bland ekonomiskt utsatta barnfamiljer Andelen barnhushåll som lever i ekonomisk utsatthet är genomgående högre för ensamstående föräldrar, både i absoluta och relativa termer. har andelen med låg relativ ekonomisk standard ökat för både sammanboende och ensamstående, men ökningen har varit betydligt större för ensamstående barnhushåll. var andelen ensamstående kvinnor och män med låg 101SCB, Inkomstrapport – individer och hushåll, 2019, s. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS inkomststandard , vilket kan jämföras för sammanboende barnhushåll (se figur B1.5 i bilaga 1). I figur 7 redovisas andelen barn som är ekonomiskt utsatta, uppdelat efter barnets ålder och hushållstyp. Andelen med låg relativ ekonomisk standard är högst för yngre barn och minskar ju äldre barnet blir. Andelen barn med låg inkomststandard ligger på en lägre nivå i jämförelse med låg relativ ekonomisk standard, men uppvisar samma negativa samband. Särskilt bland barn som lever med en ensamstående förälder finns ett starkt negativt samband mellan barnets ålder och andelen med låg relativ ekonomisk standard och låg inkomststandard. Det negativa sambandet hänger samman med det naturliga sambandet mellan barnets ålder och föräldrarnas ålder. Äldre föräldrar har hunnit vara på arbetsmarknaden och har därför i genomsnitt en högre inkomst jämfört med yngre föräldrar. Figur 7 Andel barn i ekonomiskt utsatta hushåll 2019, fördelad efter barnets ålder 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 Låg relativ ekonomisk standard − sammanboende Låg relativ ekonomisk standard − ensamstående Källa: , bearbetningar. Anm.: Hushållets familjetyp har bestämts utifrån familjehushållet. Tilläggas bör att vi i denna analys inte har någon kännedom om barn som bor växelvis hos båda föräldrarna, som därmed kan förväntas dela lika på kostnaderna för barnen.102 Analysen utgår från hos vem av föräldrarna som barnen är folkbokförda. Det innebär att vi för många av de föräldrar vi klassificerat som ensamstående kan förväntas ha underskattat den ekonomiska levnadsstandarden. SCB har gjort en skattning för att beskriva de mätproblem som uppstår avseende separerade föräldrarnas ekonomi. Den visar att andelen ensamstående föräldrar 102I den disponibla inkomst även skattningar av det underhållsbidrag en förälder som inte bor med sina barn för över till den andra föräldern. För den förälder som tar emot underhållsbidrag klassas det som en skattefri transferering. För den bidragsskyldiga klassas det som en negativ transferering. 36 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N med barn som har låg relativ ekonomisk standard är lägre när man tar hänsyn till att barn bor växelvis hos båda föräldrarna.103 Även har gjort känslighetsanalyser för att skatta betydelsen av växelvis boende barn för resultaten. drog slutsatsen att felestimeringen är mycket liten på aggregerad nivå, men att stora skillnader kan uppstå inom gruppen ensamstående med barn.104 De observerade skillnaderna i ekonomisk standard mellan sammanboende och ensamstående med barn bör därmed tolkas med viss försiktighet. Utrikesfödda barnhushåll har en hög nivå av ekonomisk utsatthet Avslutningsvis kan vi också konstatera att barnfamiljer med utrikesfödda föräldrar genomgående har haft en högre andel med låg inkomststandard och låg ekonomisk standard under hela den studerade perioden. Andelen barnhushåll med låg relativ ekonomisk standard har, framför allt , ökat mer bland utrikesfödda än bland Sverigefödda. Men andelen barnhushåll med låg inkomststandard har minskat mer bland utrikesfödda än bland Sverigefödda (se figur B1.6 i bilaga 1). 103Se SCB, Olika familjer lever på olika sätt – om barns boende och försörjning efter separation, 2014; SCB, Ekonomisk standard vid växelvis boende, 2019. 104Se , Barnhushållens ekonomi – Resultatindikatorer för den ekonomiska familjepolitiken 2017, 2017. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS 4Träffsäkerheten och kostnadseffektiviteten i flerbarnstillägget I det här kapitlet redovisas iakttagelser för att besvara den övergripande revisionsfrågan om barnbidragets nuvarande utformning med ett flerbarnstillägg på ett träffsäkert och kostnadseffektivt sätt bidrar till att nå mål för den ekonomiska familjepolitiken samt underliggande delfrågor. Resultatet visar att flerbarnstillägget förbättrar den fördelningsmässiga träffsäkerheten i barnbidraget, men att både träffsäkerheten och kostnadseffektiviteten skulle kunna förbättras. När flerbarnstillägget för barn nummer två infördes försämrades den fördelningsmässiga träffsäkerheten väsentligt. Barnbidragets förmåga att bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer skulle kunna förbättras genom att det i större utsträckning än konstrueras så att fler ekonomiskt utsatta barnfamiljer får stärkt stöd. 4.1Flerbarnstillägget förbättrar barnbidragets inkomstutjämnande förmåga Ett av mål för den ekonomiska familjepolitiken är att minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och hushåll utan barn. har även en tydligt uttalad ambition att stärka den omfördelande profilen i den ekonomiska familjepolitiken. De iakttagelser som redovisas i det här avsnittet visar att flerbarnstillägget förbättrar barnbidragets inkomstutjämnande förmåga. Ett generellt stöd till flerbarnsfamiljernas köpkraft, i form av ett flerbarnstillägg, är med andra ord ett träffsäkert sätt för den ekonomiska familjepolitiken att utjämna ekonomiska skillnader i befolkningen. Det resultatet är väntat och en direkt följd av att barnfamiljer med många barn i genomsnitt har en lägre ekonomisk standard än barnfamiljer med få barn (se kapitel 3). En iakttagelse är även att det framför allt är sammanboende föräldrar som gynnas av barnbidragets konstruktion med ett flerbarnstillägg. Flerbarnstillägget förstärker progressiviteten i barnbidraget Både det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget har en så kallad progressiv fördelningsprofil, det vill säga att bidragen primärt tillfaller personer i den lägre delen av inkomstfördelningen. Det framgår av figur 8 där vi har delat in befolkning i tio så kallade inkomstdeciler, där personerna rangordnas efter ekonomisk standard i de bostadshushåll de bor i. De av befolkningen som bor i ett hushåll med lägst disponibel inkomst i förhållande till hushållets försörjningsbörda (ekonomisk standard) ingår i decil 1. motsvarade det en ekonomisk standard som understiger per person i hushållet 38 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N och år.105 Uppskattningsvis av det allmänna barnbidraget som betalades ut tillföll barnhushåll i decil 1. Det kan jämföras av flerbarnstilläggets utgifter. Fördelningen av utgifterna för det allmänna barnbidraget följer fördelningen av barnhushållen (se tabell B1.3 i bilaga 1). Då flerbarnstillägget i större utsträckning betalas ut till personer i de lägsta inkomstdecilerna har flerbarnstillägget en högre grad av progressivitet än det allmänna barnbidraget. Flerbarnstillägget förstärker därmed progressiviteten i barnbidraget. Figur 8 Fördelning av utbetalt barnbidrag 2019 (procent) per inkomstdecil Allmänt/förlängt barnbidrag Källa: , bearbetningar. Anm.: Andelar summeras till inom respektive bidrag. Decilindelning utgår ifrån ekonomisk standard i bostadshushållet som respektive person bor i. Hur mycket flerbarnstillägget förstärker progressiviteten i barnbidraget kan mätas på flera sätt. Ett vanligt sätt att mäta graden av progressivitet i ett system är att utgå från Gini-koefficienten och dela upp den i flera beståndsdelar utifrån de inkomstslag som ingår i den ekonomiska standarden. På det sättet kan bidragen från det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget på den totala inkomstsspridningen beräknas. I bilaga 2 redovisas en sådan så kallad Ginidekomponering. Resultatet visar precis som figur 8 att flerbarnstillägget i större utsträckning än det allmänna barnbidraget är koncentrerat till personer i den lägre delen av inkomstfördelningen. Flerbarnstillägget har ett koncentrationsindex106 på –0,332, vilket kan jämföras med –0,135 för det allmänna barnbidraget. 105Uppgifterna i detta avsnitt baseras på en framskrivning av STAR-urval och är därmed en uppskattning (se vidare avsnitt 1.4). 106Koncentrationsindex kan anta värden mellan –1 och 1, och beskriver hur koncentrerat inkomstslaget är till personer med låga respektive höga inkomster. Ett värde som understiger för ekonomisk standard indikerar att inkomstspridningen skulle minska om det aktuella inkomstslaget skulle öka i omfattning. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS