prop · H70375 · 2020-03-10 00:00:00 — åt Riksgälden att förhandla med Aero i syfte att uppnå förslag till ett avtal med företaget om delfinansiering av företagets utvecklingsinve- steringar i flygmotorprojektet , men Aero drog tillbaka sin ansökan. Avseende royaltylånet för flygmotorprojektet angav Riksgälden i en skrivelse till regeringen daterad att lånesumman bör återbetalas delvis. Detta sedan Aero meddelat sin avsikt att ingå avtal med om förändringar i bolagens ansvarsfördelning Europeiska kommissionen har i skrivelse 2011 anfört att de föreslagna förändringarna är i linje med villkoren i Regeringen uppdrog åt Riksgälden att ingå tilläggsavtal med Aero i huvudsaklig överenstämmelse med innehållet i det förslag som Riksgälden överlämnade 2011 vad gällde GEnx. slutet av oktober 2011.Volvo Aero uppgick i den brittiska skickade GKN en förfrågan till Riksgälden om att lösa avtalet om royaltylånet för GEnx. Fortsatta diskussioner förs med det berörda Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Förändrad ägarstruktur i Aktiebolaget m.m. Prop. 2009/10:54, bet. redovisad, se skr. 2009/10:75 (N 73), 2010/11:75 (Fi 20), 2011/12:75 (Fi 12), 2012/13:75 (Fi 5), 2013/14:75 (Fi 4), 2014/15:75 (N 6), 2015/16:75 (N 5), 2016/17:75 (N 5), 2017/18:75 (N 5) och 2018/19:75 (N 5). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om statens ägande i Aktiebolaget : På extra bolagsstämma i Aktiebolaget beslutades att inleda en process för försäljning av delar av bolagets stationsnät. meddelade bolaget att avtal tecknats med (publ) om försäljning av det nordöstra stationsnätet, som i huvudsak bestod av stationer i och norra . Köpe- skillingen uppgick till ca . meddelades att affären med (publ) slutförts. Aktiebolaget tillkännagav att avtal tecknats med gällande försäljning av fastighetsbeståndet. Förvärvet av fastigheterna gjordes till ett underliggande fastighetsvärde Försäljningen omfattade 142 kommersiella fastigheter i hela . bolaget ägare att man avsåg dela bolaget i två delar. Beslutet fattades sedan vid en extra bolagsstämma och uppdelningen slutfördes . De icke statliga ägarna, som innehade av aktierna, blev hundraprocentiga ägare till det sydvästra stationsnätet, som varit till försäljning. provning blev därigenom ett helstatligt bolag med ett rikstäckande har inga ytterligare händelser skett. Punkten är inte slutbehandlad. Nyemission i (publ) 2009/10:121, bet. redovisad, se skr. 2010/11:75 (Fi 29), 2011/12:75 (Fi 16), 2012/13:75 (Fi 6), 2013/14:75 (Fi 5), 2014/15:75 (N 7), 2015/16:75 (N 6), 2016/17:75 (N 6), 2017/18:75 (N 6) och 2018/19:75 (N 6). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om svenska statens fortsatta ägande i när det gäller a), b) och c): Regeringen har bemyndigande att minska sålde svenska staten 13,8 miljo- ner stamaktier i för sammanlagt . försäljningen minskade svenska statens ägarandel från till Tillsammans sålde staterna 23 miljoner stamaktier motsvarande av det totala antalet stamaktier i . försäljningen äger svenska staten 56,7 miljoner stamaktier i . AB genomförde en företrädesemission där svenska staten inte Genom utspädning minskade därmed statens ägarandel till av stamaktierna i bolaget. Regeringens ambition är fortsatt att minska ägandet i . Se även N 14, rskr. 2015/16:90. Ärendet bereds vidare. Följande punkt är inte slutbehandlad: 3 a–c. 2009/10:239, mot. 2010/11:MJ2 yrkande 1, bet. redovisad, se skr. 2010/11:75 (L 10), 2011/12:75 (L 3), 2012/13:75 (L 3), 2013/14:75 (L 2), 2014/15:75 (N 9), 2015/16:75 (N 8), 2016/17:75 (N 8), 2017/18:75 (N 8) och 2018/19:75 (N 7). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om dubbel jakträtt*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om en översyn av den dubbla jakträtten (bet. 2010/11:MJU6 s. 7 f.) och därmed bifallit motion 2010/11:MJ2 yrkande 1.Den 19 juli 2012 beslutade regeringen att ge en särskild utredare i upp- drag att se över den svenska jaktlagstiftningen (dir. 2012:77). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till utredaren (dir. 2013:66). beslutade regeringen att utredningen skulle upphöra. Med anledning av att utredningen har upphört har tillkännagett att regeringen ska utreda vissa jaktfrågor (bet. 2014/15:MJU9, rskr. 2014/15:154). Bland annat omfattas den dubbla jakträtten. Åtgärder med anledning av tillkännagivandet om den dubbla jakträtten redovisas under rskr. 1999/2000:253 (N 1). Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slut- behandlad. 2010/11:1, bet. redovisad, se skr. 2010/11:75 (N 58), 2011/12:75 (N 14), 2012/13:75 (N 10), 2013/14:75 (N 8), 2014/15:75 (N 10), 2015/16:75 (N 9), 2016/17:75 (N 9), 2017/18:75 (N 9) och 2018/19:75 (N 8). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om anslag m.m. inom utgiftsområde 24 Näringsliv när det gäller g): Regeringen uppdrog åt (Riksgälden) att ingå avtal med () och övriga berörda parter om en statlig garanti på för lån i Europeiska investeringsbanken (EIB). Riksgälden slutförde för- handlingarna och undertecknade avtalen . Fram till hade Riksgälden ställt ut garantier för lånetrancher på totalt . betalade tillbaka sitt EIB-lån samt avgifter för garantin till Riksgälden som löstes från sitt garantiåtagande. () och Riksgälden tecknade avtal om statliga lånegarantier för på . hade av EIB-lånet utbetalats. fick problem med sin likviditet. Med anledning av detta fattade regeringen beslut om ändringar i Saabs garantivillkor för att möjliggöra försäljning av Saabs industrifastighet. beslutade regeringen även att Riksgälden under vissa förutsättningar skulle kunna medge att utnyttjade del av Auto- mobile Parts AB:s (Parts) kassa. lyckades trots beslut om rekon- struktion inte lösa sina problem och företaget försattes i konkurs. Med anledning av konkursen fattade regeringen beslut om bemyndigande för Riksgälden att vidta åtgärder för att effektivt kunna bevaka statens intressen i konkursen. Riks- gälden infriade slutligen /12 på begäran av EIB det statliga garantiåtagandet och betalade Saabs skulder på strax till EIB. Staten hade därmed en motsvarande fordran på konkursboet. Som säkerheter för garantiåtagandet hade staten som pant erhållit aktierna i (Tools) och Parts. Konkursförvaltaren sålde merparten av konkursboet till . 2019/20:75 Närings- departementet rade Tools men inte Parts. en pantrealisation och tog över aktierna i från konkursboet. ringen uppdrog åt Riksgälden att överföra aktierna i Parts till (). bytte Parts namn till . gälden bevakar statens återstående fordringar i konkursen. Saabs konkurs är fortfarande inte avslutad och Riksgälden fortsätter Förvaltningen av vid (Närings- departementet) fortsätter, se vidare (Fi 4). Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2010/11:MJ309, 2010/11:MJ356 yrkande 15, bet. redovisad, se skr. 2011/12:75 (L 6), 2012/13:75 (L 5), 2013/14:75 (L 4), 2014/15:75 (N 12), 2015/16:75 (N 11), 2016/17:75 (N 10), 2017/18:75 (N 10) och 2018/19:75 (N 9). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 11 om djurtransporter*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att förkorta djurtransporterna (bet. s. 20 f.) och därmed bifallit motionerna 2010/11:MJ309 och 2010/11:MJ356 yrkande 15. att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av straffbestämmelserna i djurskyddslagen och bestämmelse om djurplågeri (dir. 2018:94). Syftet med översynen är att få till stånd lämpliga och proportionerliga straffsatser vid brott mot djur och överväga om andra sanktioner än straffrättsliga påföljder kan vara ett mer effektivt sätt att upprätthålla regelverket i vissa fall. I uppdraget ingår bl.a. att överväga om straffen för vissa brott bör skärpas och om vissa andra, mindre allvarliga överträdelser bör sanktioneras med sanktionsavgifter eller vite i stället för med straff. I uppdraget ingår också att överväga om kontrollmyndigheternas skyldighet att anmäla överträdelser till Polis- myndigheten eller bör förtydligas. till dessa åtgärder, som regeringen också redovisat i skr. 2018/19:75, ansåg regeringen i budgetpropositionen (prop. 23 avsnitt 2.5.3) att tillkännagivandet är slutbehandlat. get redovisades då betänkandet Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem (SOU 2020:7) Punkten är slutbehandlad. Djurskydd och djur som används för vetenskapliga ändamål 2011/12:138, mot. 2011/12:MJ368, bet. redovisad, se skr. 2012/13:75 (L 12), 2013/14:75 (L 7), 2014/15:75 (N 17), 2015/16:75 (N 14), 2016/17:75 (N 13), 2017/18:75 (N 12) och 2018/19:75 (N 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 21 om märkning vid import av kött från djur som har slaktats utan bedövning*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om märkning av kött från djur som har slaktats utan bedövning (bet. 2011/12:MJU21 s. 54 f.) och därmed bifallit motion 2011/12:MJ368. Europeiska kommissionen tog 2012, inom ramen för för djurskydd (2012–2015), initiativ till en undersökning om märkning av kött från obedövad slakt. En rapport från kommissionen skulle ha presenterats Ett underlag har tagits fram men en slutlig rapport har ännu inte presenterats för rådet. Kommissionen har också inom ramen för EU:s strategi låtit genomföra en studie om att ta fram bästa praxis för djurskydd Resultatet av studien presenterades i I rapporten redovisas metoder för bästa praxis för ett gott djurskydd för avlivning. I syfte att stödja medlemsstaterna har kommissionen tagit fram utbildningsmaterial angående avlivning av bl.a. nöt, gris, får och fjäderfä. Regeringen är fortsatt pådrivande inom EU deltar t.ex. aktivt i den djurskyddsplattform som inrättades av . mans med ett antal medlemsstater, med vilka samarbetar med på djurskyddsområdet, på olika sätt uppmanat kommissionen att förlänga mandatet så att djurskyddsarbetet inom plattformen kan fortsätta. missionen har fattat beslut om att förlänga plattformen till och med Regeringen samlar också aktörer från myndigheter, akademi, näringen och organisationer i ett nationellt djurskyddsnätverk i syfte att samarbeta om djurskyddsfrågor på EU-nivå. Punkten är inte slutbehandlad. 2012/13:1, bet. redovisad, se skr. 2012/13:75 (Fi 83), 2013/14:75 (Fi 20), 2014/15:75 (N 18), 2015/16:75 (N 15), 2016/17:75 (N 14), 2017/18:75 (N 13) och 2018/19:75 (N 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 3 om Aktiebolaget och : bemyndigade regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i och i Aktiebolaget (). Vidare bemyndigade regeringen att avveckla ABO genom likvidation (prop. 2013/14:125, bet. 2013/14:CU25, rskr. 2013/14:212). Med stöd av dessa bemyndiganden röstade staten vid bolagsstämma i ABO för att överlåta aktierna i det helägda dotterbolaget (), vari huvuddelen av koncernens verksamhet bedrevs. Sedan ABO:s kvarvarande garantiåtaganden avvecklats försattes bolaget i frivillig likvidation genom beslut på bolagsstämma den 2019/20:75 10 rskr. 2013/14:212. Den del som avser ABO är därmed slutbehandlad. Närings-Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. Avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen och ny lag om färdigställandeskydd 2013/14:125, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (N 39), 2015/16:75 (N 25), 2016/17:75 (N 20), 2017/18:75 (N 19) och 2018/19:75 (N 16). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om avskaffande av den obligatoriska byggfelsförsäkringen och ny lag om färdigställandeskydd när det gäller b): Aktiebolaget försattes i frivillig likvidation genom beslut på bolagsstämma . Se även N 9 rskr. 2012/13:103. Regeringen beslutade att lägga riks- dagens skrivelse till handlingarna. Punkten är slutbehandlad. 2013/14:201, mot. 2013/14:T9 yrkande 9, 2013/14:T10 yrkande 3, 2013/14:T240 yrkande 7, 2013/14:T363, 2013/14:T517 yrkandena 10–12, bet. redovisad, se skr. 2014/15:75 (N 62), 2015/16:75 (N 31), 2016/17:75 (N 26), 2017/18:75 (N 24) och 2018/19:75 (N 20). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om samhällsuppdrag*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör se över hur uppdragen för , och kan tydliggöras så att samhällets behov av klimatsmarta järnvägstransporter i högre utsträckning kan tillgo- doses (bet. 2013/14:TU19 s. 19 f.) och därmed bifallit motionerna 2013/14:T9 yrkande 9, 2013/14:T10 yrkande 3, 2013/14:T240 yrkande 7, 2013/14:T363 och 2013/14:T517 yrkandena 10–12. När det gäller angav regeringen i budgetpropositionen (prop. 2015/16:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.7) att bolaget erbjuder konkurrenskraftiga godstransporter på järnvägen och arbetar tillsammans med för att utöka den s.k. kombitrafiken. I det aktuella betänkandet framhåller trafikutskottet att ska fortsätta med detta och i högre utsträckning tillgodose samhällets behov av klimatsmarta järnvägstrans- porter. Regeringen avser, för det fall detta inte uppnås, att återkomma till . När det gäller beslutades vid årsstämman i bolaget att bolagets uppdrag i bolagsordningen förtydligas enligt följande ”Föremålet för bolagets verksamhet ska vara att, direkt eller indirekt genom dotter- eller intressebolag, bedriva persontrafik och, inom ramen för affärsmässighet, bidra till att uppfylla de transportpolitiska målen och därmed en långsiktigt hållbar transportförsörjning i hela landet, samt att bedriva därmed förenlig verksamhet.” När det gäller Jernhusen AB angav regeringen i den nämnda propositionen att det finns anledning att förtydliga uppdraget för för att understryka det viktiga ansvaret som bolaget har som förvaltare av bl.a. stationer och depåer. Ärendet bereds vidare. Punkten är inte slutbehandlad. 2014/15:16, mot. 2014/15:2974 yrkande 11 och 12, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 41), 2016/17:75 (N 33), 2017/18:75 (N 29) och 2018/19:75 (N 25). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 1 om livsmedelskontroll*: har tillkännagett för rege- ringen vad utskottet anför om att ge Statskontoret i uppdrag att se över alternativa modeller för livsmedelskontroll i syfte att stärka dialoginslagen och i högre grad undvika förelägganden (bet. 2014/15:MJU3 s. 21 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2974 yrkande 11. en rad åtgärder för att utveckla livsmedelskontrollen. kontrollen genomförs har stor betydelse för den enskilde livsmedels- Utgångspunkten är att kontrollen ska ge företagen likvärdig, rättssäker, effektiv och ändamålsenlig kontroll. Åtgärderna, som redovisas nedan, har även bäring på punkt 18 om regelförenkling. på uppdrag av regeringen utvärderat avgiftsfinansieringen av den Uppdraget redovisades 2015 och remiss- Statskontorets slutsatser från detta uppdrag har lett till flera initiativ från regeringen och . ytterligare utrett förslaget om efterhandsdebitering för att öka legitimiteten för avgifterna och livsmedelskontrollen och inkom med en hemställan till regeringen beträffande införandet av obligatorisk Departementspromemorian En anpassning av be- stämmelser om kontroll i livsmedelskedjan till EU:s nya kontroll- förordning (Ds 2018:41) som remitterades innehåller förslag som möjliggör debitering i efterhand av kontrollavgifterna för Också som en följd av Statskontorets rapport gav regeringen i uppdrag att se över den modell som utgör grunden för bedömning av kontrollbehov och avgifter. lämnades med syfte att öka förståelsen för den kontroll som kontroll- myndigheterna utför och avgifterna kopplade till denna kontroll samt för att skapa förutsättningar för en enhetligare tillämpning av modellen. har tagit fram en förenklad modell i dialog med representanter från kontrollmyndigheterna och livsmedelsbranschen. Genom modellen får alla verksamheter inom samma bransch och av samma omfattning samma riskklass och kontrollfrekvens. en reducerad kontrollfrekvens, bl.a. om tidigare kontroller varit utan avvikelser eller om företaget har en viss certifiering. des och beredning av förslaget pågår. utreder även om modellen ska bli obligatorisk. Den nya modellen planeras Regeringen gav vidare Statskontoret i i uppdrag att bl.a. kartlägga vad som påverkar genomförandet av livsmedelskontrollen i kommuner vars livsmedels- kontroll uppvisar påtagliga brister och lämna förslag på hur problemen kan lösas på ett kostnadseffektivt sätt, i syfte att öka likvärdigheten i I uppdraget ingick också att överväga om den statliga styrningen behöver förändras och t.ex. möjligheterna till en ökad sam- verkan kommuner emellan. behandlades tillsammans med angränsande förslag i Miljötillsyns- utredningens betänkande Miljötillsyn och sanktioner (SOU 2017:63). Inom ramen för livsmedelsstrategin gav regeringen i uppdrag att –2019 utveckla stödet till den offentliga livsmedelskontrollen i landet genom kompetenshöjande åtgärder och stödjande verktyg vid genomförande av den offentliga livsmedels- Ett omfattande arbete med bl.a. kompetensutvecklande insatser Kontrollmyndigheternas gemensamma arbete med att fokusera kontrollen dit riskerna är som störst är också viktigt i De sammantagna insatserna på området bedöms få fullt genomslag och utvärderingsarbete för att mäta effekterna av arbetet med att utveckla livsmedelskontrollen och göra den mer likvärdig över hela landet har gjorts. har också pekat på behovet av att beakta företagens behov av information och stöd i större utsträckning än tidigare och att kontrollen bör präglas av förståelse för företagarens situation vid en kontroll och i de kontakter som sker mellan företag och myndigheter. ändringar i straffbestämmelserna i livsmedelslagen (2006:804) och i lagen (2006:805) om foder och animaliska biprodukter (prop. 2017/18:165). beslutade i enlighet med propositionen och lagändringarna trädde i kraft . den nya riskklassningsmodell som tagits fram med syfte att öka förståelsen för den kontroll som myndigheterna utför och avgifterna kopplade till Genom modellen får alla verksamheter inom samma bransch och av samma omfattning samma riskklass och kontrollfrekvens. kan få en reducerad kontrollfrekvens, bl.a. om tidigare kontroller varit utan Ett omfattande arbete med bl.a. kompetensutvecklande insatser har genomförts och fortsatt arbete pågår för att öka likvärdigheten i Tillkännagivandet har redovisats som slutbehandlat i budget- propositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5.2). Punkten är slutbehandlad. Punkt 18 om regelförenkling*: har tillkännagett för rege- ringen vad utskottet anför om att ge ett särskilt uppdrag att i konsumenternas intresse arbeta för att säkra livsmedel, redlighet i livs- medelshanteringen och bra matvanor bör utformas så att företagande inom livsmedelssektorn underlättas (bet. 2014/15:MJU3 s. 50) och därmed bifallit motion 2014/15:2974 yrkande 12. Av förordningen (2009:1426) med instruktion för framgår att bl.a. har som uppgift att i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. enligt förordningen med instruktion för Livsmedels- verket också i uppgift att underlätta och skapa goda förutsättningar för företagande i livsmedelssektorn. Det innebär att det är en av myndighetens ordinarie uppgifter och inte ett tidsbegränsat uppdrag. Regeringen delar i allt väsentligt ståndpunkt. Flera åtgärder har därför vidtagits och vidtas kontinuerligt för att säkerställa generellt goda företagsvillkor. hade ett uppdrag att –2019 utveckla stödet till den offentliga livsmedelskontrollen genom kompetenshöjande åtgärder. Inom uppdraget har arbetet fortsatt med flera olika utbildningar och andra insatser för att öka kompetensen och förbättra kontrollmetodiken i den offentliga livsmedelskontrollen. påbörjades ett arbete med att utveckla en god kontrollsed för livsmedelskontrollen, ett arbete som förväntas öka likvärdigheten inom livsmedelskontrollen och leda till förbättrade kontakter med företagen. Regeringen överlämnade propositionen En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop (prop. 2017/18:179, bet. 2017/18:MJU2, rskr. 2017/18:99). Det övergripande målet för den sammanhållna landsbygds- politiken är en livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveckling i hela landet. Regeringen har uppdragit åt att stärka genomförandet av landsbygdspolitiken och verka för att de landsbygdspolitiska målen nås, bl.a. genom att föreslå näringslivsinsatser som syftar till att stärka företagens konkurrensförmåga i landsbygder genom ökad kunskaps- och innovationsutveckling, teknik- användning och digitalisering samt genom satsningar på besöksnäringen. Vidtagna åtgärder redovisades och tillkännagivandet i denna del ansågs slutbehandlat i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5.2). Punkten är slutbehandlad. 2014/15:2974 yrkande 14, bet. redovisad, se skr. 2015/16:75 (N 47), 2016/17:75 (N 38), 2017/18:75 (N 34) och 2018/19:75 (N 28). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om utredning av jakt- och viltvårdsfrågor*: har till- kännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen ska utreda vissa jaktfrågor (bet. 2014/15:MJU9 s. 7 f.). Tillkännagivandet innebär att regeringen ska låta utreda ett antal frågor som den nu avvecklade Jaktlags- utredningen haft i uppdrag att utreda. Det avser samernas rätt att jaga (den s.k. dubbla jakträtten), rätt till jakt efter småvilt på kronomark ovan odlingsgränsen, jakt på allmänt vatten, jakt i ekonomiska zon, förvaltning av säl, jakt på kronhjort, regelförenklingar i fråga om viltvårds- områden och allmän regelförenkling. Tillkännagivandet om småviltjakt på statens mark ovan odlingsgränsen har tidigare redovisats som slutbehandlat (skr. 2016/17:75). Behandlingen av tillkännagivandet om den s.k. dubbla jakträtten redovisas under rskr. 1999/2000:253 (N 1). Regeringen uppdrog åt Natur- vårdsverket att göra en analys av föreskrifter och tillämpning inom kron- hjortsskötselområden. Uppdraget redovisades och rapporten remitterades . komplette- rade sin tidigare redovisning om kronhjort . 2019/20:75 Närings- departementet 2019/20:75 Närings- departementet föranlett att en dialog pågår med om hur kronhjorts- förvaltningen lämpligen utformas . beslutade rege- ringen en ändring i 2 § jaktförordningen (1987:905). Ändringen innebär att kontinuerligt ska se över gällande jakttider i syfte att effektivisera hanteringen. Detta kan ha betydelse även för utveckling av kronhjortsförvaltningen. gav regeringen verket i uppdrag att utreda finansieringen av förvaltningen av klövvilt, främst älg och kronhjort. ska lämna förslag på hur ett system med avgift per registrerade områden (områdesfinansiering) kan genomföras. redovisade ett uppdrag om möjligheterna att genomföra regelförenklingar för viltvårdsområden och förslag till hur möjligheterna till jakt på allmänt vatten kan förenklas. lämnade en rapport om förutsättningarna för att möjlig- göra jakt i svensk ekonomisk zon. Rapporten om viltvårdsområden analyseras alltjämt inom , liksom rapporten om jakt på allmänt vatten. om jakt i ekonomisk zon remitterades och analyseras inom . Rege- ringen gav Havs- och vattenmyndigheten och Naturvårds- verket i uppdrag att revidera förvaltningsplanen för gråsäl och genomföra en vetenskaplig utvärdering av effekterna av en eventuell beståndsregle- rande jakt på gråsäl ur ett ekosystemperspektiv. En reviderad förvaltnings- plan redovisades och den vetenskapliga utvärde- ringen ska redovisas . Ärendet bereds vidare. Punkt 2 om viltmyndighet*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen ska inrätta en ny myndighet med ansvar för jaktfrågor och viltförvaltning (bet. 2014/15:MJU9 s. 14 f.) och därmed bifallit motion 2014/15:2974 yrkande 14. presenterade sitt delbetänkande – jakt och viltförvaltning i en ny tid (SOU 2013:71) . Betänkandet har remitterats och bedömningen är att vissa aspekter kring en eventuell ny myndighet kräver ytterligare utredning. Regeringens bedömning kvarstår att hanteringen av frågan om en ny viltmyndighet ska avvakta dels den pågående översynen av viltvårdsfondens användning, dels genomförande och utvärdering av En strategi för svensk viltförvaltning. En extern utvär- dering av strategin har genomförts . I budgetpropositionerna (prop. 2016/17:1 utg.omr. 23 avsnitt 2.5.6 och prop. 2017/18:1. utg.omr.