prop · H703162 · 2020-05-07 00:00:00 — Det är alltså olika bevekelsegrunder för de olika bestämmelserna. Se figur 1. Figur 1 Giltiga skäl att ej närvara i skolan – bedömning av hur det är tänkt MAFSPAS = medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt (24 kap. 23 §) VVU = varaktig vistelse utomlands (7 kap. 2 §) R I K S R E V I S I O N E N U N D A N T A G F R Å N S K O L P L I K T E N – R E G L E R , T I L L Ä M P N I N G O C H T I L L S Y N I 26 kap. 3 § skollagen står bland annat följande: har tillsyn över: 1.skolväsendet, särskilda utbildningsformer och annan pedagogisk verksamhet enligt denna lag, 2.utbildning som avses i 29 kap. 17 §, 3.hur en kommun uppfyller sina skyldigheter enligt 7 kap. 21 och 22 §§, 24 kap. 23 och 24 §§ samt 29 kap. 9 §, 4.hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar enligt 4 §. Det anges alltså i skollagen att Skolinspektionen har tillsyn över hur kommunen uppfyller sina skyldigheter enligt 24 kap. 23–24 §§ om medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt. Detta anges utöver det övergripande ansvar för skolans verksamhet som anges i första punkten i 26 kap. 3 §. Propositionen ger lite mer, där står: ”Regeringen föreslår vidare att det i lag regleras att tillsynsmyndigheten ska ha tillsyn över hur kommunen fullgör sitt ansvar för att se till att skolpliktiga barn får föreskriven utbildning i enlighet med vad som framgår av lagen. Myndigheten ska också ha tillsyn över kommunens handläggning av frågor som rör fullgörande av skolplikten på annat sätt än som annars anges i skollagen.”25 I utbildningsutskottets betänkande inför skollagen står inget mer än att utskottet ställer sig bakom förslaget.26 Bestämmelserna kring ledighet och när skolplikten upphör pekas inte ut som bestämmelserna kring medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt. De ingår dock i det bredare begreppet skolväsendet som anges i första punkten i 26 kap. 3 § angående vad Skolinspektionen har tillsyn över. I Skolinspektionens instruktion hänvisas till vad som står i 26 kap. skollagen.27 Bedömningsgrunder formuleras utifrån vad som bedöms vara intentionerna bakom skollagens bestämmelser, och förvaltningslagens samt regeringsformens krav på saklighet och allas likhet inför lagen vad gäller offentligt beslutsfattande. 2009/10:165, s. 542. 262009/10:UbU21 s. 181. 27Förordning (2011:556) med instruktion för , 2 §. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Är undantag från skolplikten tydligt reglerade i skollagen? Denna fråga handlar om ifall bestämmelserna kring skolpliktens upphörande på grund av varaktig utlandsvistelse, ledighet, samt medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt (7 kap. 2 och 18 §§ samt 24 kap. 23–24 §§) är tydligt formulerade. Om de är tydligt formulerade bör de som tillämpar dem, det vill säga kommunerna och rektorerna, kunna tolka och förstå vad som avses och därmed också ta beslut i linje med lagstiftarens intention. Vi kommer också att se på om de aktuella bestämmelserna tillämpas i enlighet med hur det var tänkt, se figur 1 ovan. Är Skolinspektionens tillsyn av lagstiftningen ändamålsenlig? Enligt 26 kap. 3 § skollagen har Skolinspektionen tillsyn över paragraferna om medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt, såväl över om besluten tas på rätt grunder som över om kommunerna prövar hur verksamheten utfaller under beslutens giltighetstid. För att tillsynen ska vara ändamålsenlig krävs först och främst att den görs, därefter att den säkerställer att lagens avsikter efterlevs. Frågan berör även om Skolinspektionen granskar bestämmelserna kring ledighet och när skolplikten upphör på grund av varaktig utlandsvistelse. Enligt skollagen har Skolinspektionen ett övergripande uppdrag att bedriva tillsyn över skolväsendet. Har kommunerna ett fullgott stöd från för att tolka lagstiftningen? Denna fråga tar upp ifall , på uppdrag eller eget initiativ, tagit fram stöd för att hjälpa kommunerna när det kommer till att fatta beslut enligt ovan nämnda paragrafer. Till exempel föreskrifter, allmänna råd eller någon annan form av lämpligt stöd. Vad gäller medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt har regeringen, eller den myndighet regeringen bestämmer, rätt att ta fram föreskrifter enligt ett särskilt bemyndigande i 24 kap. 26 § skollagen. Vad gäller ledighet och varaktig vistelse utomlands finns inget lagstöd för vare sig regering eller att ta fram föreskrifter. Detta innebär att regeringen inte kan ge i uppdrag att ta fram föreskrifter om ledighet och varaktig vistelse utomlands, och att inte kan be regeringen om ett sådant uppdrag. ska enligt sin instruktion främja att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning av god kvalitet i en trygg miljö. Myndigheten ska följa utvecklingen inom sitt verksamhetsområde och analysera eventuella behov av åtgärder. Myndigheten ska även utforma och kontinuerligt utveckla de styrdokument som myndigheten har bemyndigande att meddela föreskrifter om. Myndigheten ska även i nära samarbete med kommuner och andra huvudmän stödja dem i deras utbildningsverksamhet.28 28Förordning (2015:1047) med instruktion för . R I K S R E V I S I O N E N U N D A N T A G F R Å N S K O L P L I K T E N – R E G L E R , T I L L Ä M P N I N G O C H T I L L S Y N Det finns ett antal rättsfall som många kommuner utgår från när de behöver vägledning. Det är huvudsakligen domar från förvaltningsrätt, men även ett antal kammarrättsdomar samt en dom från , som berör antingen fullgörande av skolplikt på annat sätt eller varaktig vistelse utomlands. Utöver dessa domar finns det ytterligare fyra kammarrättsdomar som berör frågan, men som antingen rör tillämpning av skollag eller enbart berör vitesföreläggande. Domen från behandlar ett överklagande av kommuns beslut att inte bevilja fyra elever medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt.29 Barnen anför, via sina föräldrar, att de med anledning av sin religiösa tro och levnadssätt samt omfattande mobbning och hot inte har möjlighet att gå i skolan. Familjen anser inte att skolan kan garantera de krav som kommer med barnens religiösa levnadssätt. Kommunen å sin sida anför att det är visat att både fullgott alternativ samt insyn är uppfyllt, men att de skäl som barnen anför inte kan anses utgöra synnerliga skäl. Kommunen motiverar detta med att hemundervisning med anledning av religiösa eller filosofiska skäl enligt förarbetet30 inte kan utgöra skäl för att bevilja tillstånd. Vidare anför kommunen att det är deras ansvar att organisera skolan på sådant sätt att barnens skolgång möjliggörs. gör bedömningen att de skäl som barnen anför inte kan anses vara synnerliga skäl, då de bedömer att barnens speciella förutsättningar ska hanteras inom den allmänna skolan.31 Det finns tre kammarrättsdomar som behandlar medgivande av fullgörande av skolplikt på annat sätt. Två av domarna berör hemundervisning motiverat av religiösa eller filosofiska skäl.32 Den tredje domen berör ett fall där barnets ena vårdnadshavare ska arbeta utomlands. Familjen anför även att barnet ska få uppleva miljöombyte samt att nuvarande skolklass är stökig som skäl till att medgivande ska ges. I alla tre domar bedömer kammarrätten att synnerliga skäl inte föreligger och att överklagan därmed ska avslås.33 29Mål 6107-12 , , . 2009/10:165, s. 523 f. 31Mål 6107-12 , , . 32Mål 34-12 Kammarrätten i , ; mål 3166-11 Kammarrätten i , . 33Mål 34-12 Kammarrätten i , ; mål 3166-11 Kammarrätten i , ; mål 4703-19 Kammarrätten i , . 20 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Det finns tre kammarsättsdomar som behandlar varaktig vistelse utomlands. Tidsperioderna som barnen har befunnits sig utomlands har, i de aktuella fallen, varierat från . I domarna gör kammarrätten bedömningen att begreppet varaktig saknar en tydlig innebörd, men bedömer att varaktig kan kopplas samman med begreppet stadigvarande, som förekommer i skatterättsliga sammanhang.34 Att vara stadigvarande bosatt innebär att man anses vara bosatt på det ställe man har majoriteten av sin dygnsvila. Utifrån den tolkningen bedömer kammarrätten att barnen i alla tre fallen ska anses vistas varaktigt utomlands.35 Det finns även en del privata aktörer som tillhandahåller tjänster i form av juridiskt stöd och vägledning till kommunerna i dessa frågor. Det kan exempelvis vara relevanta domar och hur lagen har uttolkats i olika instanser. Dessa rättskällor och vägledningsfunktioner är frekvent använda av många kommuner. De hjälper även kommunerna att tolka lagstiftningen i enskilda fall eller frågor. Dessa aktörer har dock inte något tolkningsföreträde, varför deras tolkning inte nödvändigtvis håller i en domstol. Svenska utlandsskolor med rätt till statsbidrag finns för att erbjuda skolgång enligt svenska läroplaner till elever som följer med vårdnadshavare som av olika skäl vistas utomlands. Tanken är att eleverna ska kunna hålla kontakten med och, eventuellt , få en lättare övergång tillbaka till skola i . Det finns 18 skolor som är godkända för att ta emot statsbidrag, i följande länder: , , , , , , , , , och . I finns två svenska skolor, och i finns sju svenska skolor. När bedömer om en huvudman ska få rätt att ta emot statsbidrag tas hänsyn till följande: •Huvudmannen ska ha förutsättningar att anordna utbildningen och det ska finnas ett behov av den. •Elevantalet ska, vid en allsidig bedömning av kvalitetskrav – avseende sociala och andra aspekter på skolverksamheten – vara tillräckligt stort och någorlunda stabilt. •Huvudmannen måste kunna visa att det finns ett svenskt samhällsintresse av att en svensk skola etableras på den aktuella orten. 34Mål 6734-07 Regeringsrätten, , . 35Mål 6422-2001 Kammarrätten i , ; mål 3515-14 Kammarrätten i ; mål 4127-16 Kammarrätten i , . 36Huvuddelen av informationen här är hämtad från ett mejl från daterat . R I K S R E V I S I O N E N U N D A N T A G F R Å N S K O L P L I K T E N – R E G L E R , T I L L Ä M P N I N G O C H T I L L S Y N När det gäller årskurserna 7–9 samt gymnasieutbildning kan regeringen besluta att grundskoleutbildning samt gymnasieutbildning får anordnas som reguljär utbildning vid skolan, efter ansökan från huvudmannen för en utlandsskola som är berättigad till statsbidrag. De svenska utlandsskolorna får statsbidrag för elever som är statsbidragsberättigade. Vilka dessa är framgår i 3 § i förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. Förenklat kan sägas att för att en skola ska kunna få statsbidrag för en elev krävs att minst en av elevens vårdnadshavare tjänstgör i utlandet, alternativt bedriver någon annan verksamhet i utlandet som bedöms väsentlig för det svenska samhället. Eventuell tjänstgöring ska oftast ha en koppling till någon juridisk person i Sverige.37 Vidare ska vårdnadshavarens utlandsvistelse vara en sammanhängande tidsperiod för att statsbidrag ska komma på fråga. De svenska utlandsskolorna tar emot många elever som inte är berättigade till statsbidrag. De svenska utlandsskolorna är avgiftsbelagda och det varierar i vilken omfattning eventuellt statsbidrag sänker vårdnadshavarens avgift. /2018 gick 1 558 elever vid svenska utlandsskolor och en dryg tredjedel av dem var berättigade till statsbidrag. Skolinspektionen bedriver tillsyn över de svenska utlandsskolorna. har i ett regeringsuppdrag föreslagit att reglerna för statsbidrag till svenska utlandsskolor bör förenklas. Enligt förslag bör kriteriet vara att minst en vårdnadshavare är svensk medborgare och stadigvarande vistas utomlands i sex månader.38 37För att en elev ska utgöra underlag för statsbidrag krävs följande: Minst en av deras vårdnadshavare är svensk medborgare och minst en av dem vistas i utlandet på grund av 1.tjänstgöring vid en svensk myndighet eller organisation 2.tjänstgöring vid en internationell organisation 3.tjänstgöring vid ett företag i följande fall: a.tjänstgöring vid ett företag som är svensk juridisk person b.tjänstgöring vid ett företag som är utländsk juridisk person över vilken en svensk juridisk person har ett bestämmande inflytande c.tillfällig tjänstgöring i utlandet vid en utländsk juridisk person som bedriver verksamhet i d.en i förväg tidsbegränsad tjänstgöring vid en utländsk juridisk person 4.studier eller forskning för vilka det lämnas studiemedel, stipendier eller lön 5.kulturarbete på vilket vederbörandes huvudsakliga försörjning beror 6.verksamhet i utlandet som i övrigt bedöms väsentlig för det svenska samhället. får medge att även andra elever än de som avses i första stycket får räknas med, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till sociala förhållanden. 38Redovisning av uppdrag om ändring i förordningen om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar, dnr 2018:1034, , . 22 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N När gör bedömningen om en utlandsskola ska vara berättigad till statsbidrag för svenska elever görs ingen prövning mot skollagens bestämmelser om annat sätt att fullgöra skolplikten enligt 24 kap. 23 § skollagen. Däremot ska undervisningen i utlandsskolan, för att vara berättigad till statsbidrag enligt förordningen om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar, motsvara förskoleklass, grundskola och, så långt det är möjligt, gymnasieskola i . Det är upp till hemkommunen att göra bedömningen om skolan är ett fullgott alternativ när elever ansöker om att fullgöra skolplikten på annat sätt.39 39Förordningen (1994:519) om statsbidrag till utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar. R I K S R E V I S I O N E N U N D A N T A G F R Å N S K O L P L I K T E N – R E G L E R , T I L L Ä M P N I N G O C H T I L L S Y N Iakttagelserna i kapitlet är, när inget annat anges, baserade på de beslut vi fått in från kommunerna samt de intervjuer vi genomfört. Vi har bett samtliga kommuner att inkomma med beslut tagna kring fullgörande av skolplikten på annat sätt (24 kap. 23 § skollagen) gällande /2019, såväl medgivanden som avslag. Vi har fått svar från 286 kommuner. 240 kommuner har inte fattat några beslut om medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt. har fått uppgifter om 243 ärenden, varav 153 har beviljats. 15 ärenden har avsett så lång utlandsvistelse att skolplikten har bedömts upphöra. Som mest har en kommun beviljat 12 ansökningar om att fullgöra skolplikten på annat sätt. Vi har även bett om beslut gällande att skolplikten upphör på grund av varaktig vistelse utomlands, när sådana beslut finns. Det är inte alla kommuner som fattar formella beslut i sådana ärenden, ibland registreras bara att familjen eller eleven befinner sig utomlands så pass länge att skolplikten upphör.40 De ärenden vi fått in fördelar sig över sort och tidsperiod enligt tabell 1 nedan. Vi har gjort en kategorisering där kategori 1 är sådana ärenden där vi bedömer att det rör sig om rena semesterresor. Kategori 2 är sådana ärenden där en, ibland två, vårdnadshavare ska arbeta utomlands och familjen följer med. Det kan även vara ärenden där en vårdnadshavare bor utomlands och eleven ska tillbringa en period med denne vårdnadshavare, men den andre vårdnadshavaren bor kvar i . Kategori 3 är ärenden som är mer diffusa, exempelvis att vårdnadshavare ska prova på att bo eller arbeta utomlands, rekognosera inför eventuell flytt, delta i utbildning och dylikt. Kategori 4 är allt annat: utlandsvistelser av medicinska skäl, hemundervisning, elitidrottssatsningar, filminspelningar, gränselever med mera. Nio beslut har inte varit möjliga att kategorisera på grund av bristfälliga underlag, och 14 ärenden har bedömts röra varaktig vistelse utomlands. Tabell 1 beskriver hur föregående läsårs beslut fördelar sig över medgivanden och avslag, skäl för ansökan, samt längd på sökt period. Varje enskilt ärende ska ges en individuell prövning av hemkommunen och besluten ska alltid utgå från elevens intresse. 40Vi har bett om beslut, såväl medgivanden som avslag, för /2019. har vi dock fått in beslut gällande kommande läsår, och vissa beslut har varit lite äldre. De beslut, och besked från kommunerna, som vi fått in stämmer långt ifrån alltid med den lista på medgivande enligt 24 kap. 23 § som vi fått från och som SCB samlar in, även om antalet ärenden är ungefär lika. I vissa fall har kommuner som enligt lista haft ett flertal ärenden rapporterat till oss att de inte haft några ärenden alls, och ibland har det varit det motsatta. Vi vet inte vad dessa differenser beror på, men kan konstatera att vår lista är en minimilista och att det troligen finns fler ärenden i realiteten. I vår sammanställning har vi inkluderat de enstaka ärenden som gällt året före eller efter, eftersom de bidrar till att ge en bild av landskapet. 24 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 1 Kategorisering av ärenden kring att fullgöra skolplikten på annat sätt Vårdnadshavare ska försöka etablera verksamhet eller likande utomlands Kategori ej varit möjligt att avgöra Ärendet anses som varaktig vistelse Källa: , baserat på uppgifter från kommunerna. Den vanligast förekommande orsaken till ansökan om att få fullgöra skolplikten på annat sätt är utlandsvistelser där eleven ska delta i skolgång i en skola utomlands. Det finns även ärenden som gäller alternativ skolgång i men de är förhållandevis få. De skolor vi sett flest ansökningar från är de svenska skolorna i , framför allt de två svenska skolorna i – Lilla svenska skolan och Sanuk. Dessa skolor är inte så kallade svenska utlandsskolor godkända för att ta emot statsbidrag och omfattas inte heller av Skolinspektionens tillsynsansvar. De kallar sig dock svenska skolor, har svensk läroplan och behöriga svenska lärare. I tabell 2 nedan redovisas antalet ärenden och bedömningen av om skolorna anses vara ett fullgott alternativ. Tabellen illustrerar att samma skolor bedöms olika av olika kommuner vad gäller om de kan anses vara fullgoda alternativ till den utbildning som erbjuds eleven i . En tänkbar förklaring till den varierande bedömningen skulle kunna vara att elever skiljer sig åt vad gäller förutsättningar och möjligheter att kunna vara borta från skolan – vissa elever har större behov än andra. Vi kan dock se att kommunerna bedömer olika även i liknande fall. Snarare har vi noterat att många kommuner har en grundsyn angående om skolorna är fullgoda alternativ eller inte. Denna grundsyn skiljer sig åt mellan kommunerna och avgör om de anser rekvisitet uppfyllt. 41Två ärenden som inkommit har avskrivits då skolan beviljat ledigt. 153 + 88 + 2 = 243 enligt uppgifter på sid. 24. R I K S R E V I S I O N E N U N D A N T A G F R Å N S K O L P L I K T E N – R E G L E R , T I L L Ä M P N I N G O C H T I L L S Y N Tabell 2 Svenska skolorna på Källa: , baserat på uppgifter från kommunerna. Relativt många ansökningar rör längre eller kortare vistelser vid svenska utlandsskolor som är godkända av för att ta emot statsbidrag. Den skola som förekommer mest är svenska skolan på – elva underlag rör den skolan. Av dessa ansökningar har alla utom en beviljats, och den som inte beviljats avslogs med hänvisning till avsaknad av synnerliga skäl. 3.2.1 De tre bestämmelserna En iakttagelse som blev tydlig ganska omgående är att det inte finns några tydliga gränser mellan de tre bestämmelser vi granskar, utan snarare gråzoner mellan dem – en utlandsvistelse som rektor ger ledighet för i en kommun kan i en annan kräva beslut om att skolplikten ska fullgöras på annat sätt. En utlandsvistelse som i en kommun kräver att skolplikten fullgörs på annat sätt kan i en annan anses som varaktig och att skolplikten därmed upphör. kan till och med utlandsvistelser som i en kommun medför att skolplikten upphör ges ledigt för i en annan. Den enda gräns som är tydlig är den som går mellan kort och lång ledighet, och den går vid . Som nämnts i kapitel 2.1.5 är vår bedömning att bestämmelserna är avsedda för helt olika situationer, där det som bör avgöra vilken bestämmelse som ska användas är de skäl som anförs. Vad vi kunnat se är att det, när ansökan är förknippad med en utlandsvistelse, ofta är längden på utlandsvistelsen som avgör vilken bestämmelse som tillämpas. Se figur 2. 26 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur 2 Giltiga skäl att ej närvara i skolan – hur det ser ut. MAFSPAS = medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt (24 kap. 23 §) VVU = varaktig vistelse utomlands (7 kap. 2 §) Initialt hade inte för avsikt att granska den form av ledighet som kan beviljas av rektor enligt 7 kap. 18 §. Det framkom dock efter ett antal intervjuer att det troligen finns ett stort mörkertal gällande ärenden som är av sådan karaktär att de bör hanteras i enlighet med 24 kap. 23 § om medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt, men istället hanteras på skolorna. Det vill säga att rektor tar beslut om ledighet och förvaltningen inte får någon information om det. Som vi konstaterat ovan är det rektor som beslutar om ledighet, och upp till tio dagars ledighet kan rektor i sin tur delegera beslutsrätten för. För ledighet längre än krävs synnerliga skäl. Vad som är ledighet och vad som är att betrakta som att fullgöra skolplikten på annat sätt är något som kan variera mellan såväl skolor som kommuner. har dock inte kunnat göra tillräckliga efterforskningar för att få en tydlig bild av hur det egentligen ser ut i landets skolor. Vi vet att många skolor beviljar ledighet ytterst restriktivt, men också att många vårdnadshavare anser det vara en rättighet att få tio dagars ledighet beviljad. Vi vet också att det förekommer att ledighet beviljas för långa perioder. Hur många långa ledigheter det finns har vi ingen uppfattning om. En kommun vi besökt har som riktlinje att en ledighet kan sträcka sig . Vi har sett exempel där rektor beslutat om ledighet . Många elever får ledigt, det vill säga en godkänd ledighetsansökan, men förväntas ändå gå i skolan (en annan skola) under ledigheten, alternativt bedriva egenstudier och vara i tät kontakt med sin hemskola och lärare. Andra elever får medgivande om att fullgöra skolplikten på annat sätt för sådana utlandsvistelser. Vi har kontaktat 20 skolor i och för att få en bild av hur det kan se ut. Av dessa har 17 inkommit med svar. Längden på de beviljade ledigheterna varierar, där de längsta inrapporterade ledigheterna vi har tagit del av R I K S R E V I S I O N E N U N D A N T A G F R Å N S K O L P L I K T E N – R E G L E R , T I L L Ä M P N I N G O C H T I L L S Y N Av de tillfrågade skolorna var det endast kommunala huvudmän som uppgav att de hade beviljat ledigheter längre än . I de flesta kommuner blir en skola av med ersättningen för elever som är frånvarande med anledning av att de fullgör skolplikten på annat sätt. Detta kan ge skolorna incitament att bevilja ledighet istället för att eleven ska fullgöra skolplikten på annat sätt. 3.2.3 Fullgörande av skolplikt på annat sätt Från de ärenden vi fått in, och de intervjuer vi gjort med tjänstemän vid kommunala utbildningsförvaltningar, kan vi konstatera att skollagens paragraf om att fullgöra skolplikten på annat sätt tolkas mycket olika i landets kommuner. Ett fåtal kommuner har delegerat besluten till rektor, men i de flesta kommuner är det nämnd eller skolchef (eller motsvarande) som fattar beslut. Vi har bett om beslut och tillhörande underlag, och många kommuner har skickat beslut med tillhörande utredning av hur rekvisiten uppfylls, där det tydligt framgår vilka överväganden som har gjorts och hur beslutet är taget. Vi har också fått in ett antal ärenden där det inte alls framgår om rekvisiten ens är behandlade. Det kan stå en kort förklaring till vad det gäller, i stil med eleven fullgör skolplikt genom skolgång