prop · H70394 · 2020-03-17 00:00:00 — () efterfrågar en mer detaljerad redovisning och beskrivning av förslagets offentligfinansiella effekter och menar vidare att den offentligfinansiella effekten som presenteras i promemorian är behäftad med stor osäkerhet. beräkningskonventioner beskriver hur de offentligfinansiella effekterna beräknas vid förändrade regler för uppbörd, betalningsförskjutningar eller uppskov med inbetalning av skatt (se 2020/). Den offentligfinansiella bruttoeffekten beräknas i dessa fall som skillnaden mellan nuvärdet av betalningsströmmen av intäkterna för ett visst inkomstår om betalningarna sker i enlighet med de föreslagna reglerna och nuvärdet om betalningarna sker i enlighet med de befintliga reglerna. Den offentligfinansiella nettoeffekten utgörs av kostnaden för statens förändrade lånebehov till följd av de nya reglerna. Vid förändrade regler för uppbörd, betalningsförskjutningar eller uppskov med inbetalning av skatt är den offentligfinansiella effekten ofta liten i förhållande till den intäkt som berörs av förändringen. Eftersom skatter, som med befintliga regler skulle betalas in kommer att betalas in senare, minskar den offentliga sektorns finansiella sparande på kort sikt och den sammantagna effekten på det finansiella sparandet och den offentligfinansiella effekten skiljer sig åt. Referensalternativet vid tolkningen av de offentligfinansiella effekterna är de förväntade skatteintäkterna eller betalningsströmmarna i frånvaro av regeländringar. Beräkningarna är partiella och beräknas separat för varje föreslagen åtgärd. Hur förändringar i skattesystemet påverkar ekonomin och de offentliga finanserna är komplext. Beräkningarna utgår från antaganden dels om hur aktörerna i ekonomin reagerar på förändringarna, dels om den ekonomiska utvecklingen framöver. Det finns därför en osäkerhet i de offentligfinansiella effektberäkningarna. Beräkningar i mikrosimuleringsmodellen FASIT visar att en höjning av taket för uppskov från 1 450 000 till fr.o.m. leder till att uppskoven ökar med 2020. 2019/20:94 leder i sin tur till att den offentliga sektorns skatteintäkter minskar med ca 2020. beräknas kapitalvinsterna minska med och skatteintäkterna minska med ca . Den som har ett uppskovsbelopp betalar ränta för den latenta skattekrediten. Räntebeläggningen sker genom att den som har ett uppskovsbelopp tar upp en särskild schablonintäkt i inkomstslaget kapital. När de sammanlagda uppskovsbeloppen ökar, ökar skatteintäkterna från schablonintäkten. Den offentligfinansiella effekten av att höja taket för uppskovsbeloppet tar hänsyn både till att upplåningskostnaderna ökar när staten behöver låna för att kompensera för de skatter som kommer att betalas in , och till att intäkterna från schablonintäkten ökar när de sammanlagda uppskovsbeloppen ökar. Dagens låga ränteläge gör att intäkterna från schablonintäkten beräknas överstiga statens upplåningskostnad och den offentligfinansiella nettoeffekten är positiv, se tabell 2. Ett högre ränteläge i ekonomin gör att statens upplåningskostnader kan bli högre, vilket påpekar i sitt remissvar. Nettoeffekten beräknas till 2020 och 2021 och 2022. Den offentligfinansiella bruttoeffekten beräknas till -0,2020. I beräkningarna antas att individer i genomsnitt behåller ett uppskov . Offentligfinansiella effekter höjt tak för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad Miljarder kronor, fasta priser och baser Höjt tak för uppskov -0,04 med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad beviljades ca 50 000 nya uppskov enligt statistik från Skatte- Ungefär lika många nya uppskov bedöms beviljas under 2020–2022. Uppskoven avser antingen helt nya uppskov eller högre uppskov för personer som även tidigare haft ett uppskovsbelopp. skattskyldiga innebär taket på att de måste ta upp en del av sin kapitalvinst till beskattning trots att de vill investera i en ny bostad, om bostaden avyttras efter . Förslaget att höja taket till innebär en möjlighet att skjuta upp en större del av beskattningen till en senare tidpunkt. skatten inte behöver betalas i samband med avyttringen ökar den disponibla inkomsten för individerna. När individerna väljer att återföra sina uppskov till beskattning och skatten betalas minskar den disponibla inkomsten, men eftersom individer vanligtvis äger sin bostad under lång Prop. 2019/20:94 tid är det först som detta sker. Med ett tak på bedöms av de som begär uppskov kunna få uppskov med hela kapitalvinsten. Majoriteten av de som med ett tak på inte kan få uppskov med hela kapitalvinsten bor, som tar upp i sitt remissvar, i storstadsområdena. De personer som väljer att ha ett högre uppskovsbelopp kommer att betala mer i ränta för den latenta skattekrediten genom att en högre schablonintäkt tas upp i inkomstslaget kapital. Effekter för inkomstfördelningen och för den ekonomiska jämställdheten Hushållens disponibla inkomster bedöms öka i motsvarande utsträckning som skatteintäkterna minskar 2020, dvs. De individer som påverkas av förslaget är de som har stora latenta kapitalvinster i sina bostäder som realiseras, eller de som har höga uppskovsbelopp som ska tas upp till beskattning vid avyttringen av nuvarande bostad. Dessa individer återfinns främst högt upp i inkomstfördelningen. Vissa av dem finns där permanent, andra finns där tillfälligt om de har en hög inkomst ett enstaka år när de exempelvis säljer en bostad. Störst effekt får förslaget i den tiondel av befolkningen som har högst ekonomisk standard. För denna grupp bedöms den ekonomiska standarden förbättras med . Även i den nionde inkomstgruppen förbättras den ekonomiska standarden något, medan övriga inkomstgrupper är nästintill opåverkade av förslaget. Diagram 1 Förändrad ekonomisk standard till följd av förslaget att höja taket för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad till olika hushållsgrupper är den genomsnittliga effekten störst för familjer med barn. Denna grupp flyttar i genomsnitt oftare än andra grupper och därmed uppstår kapitalvinster oftare för dem. Ur ett regionalt perspektiv är den genomsnittliga effekten störst i storstäder och pendlingskommuner nära en storstad. Det är en spegling av hur fastighetspriserna har utvecklats i landet. Totalt sett påverkar reformen den ekonomiska standarden för 13 900 personer. Då beaktas effekten för samtliga hushållsmedlemmar, inklusive barnen i hushållet. De direkt berörda, dvs. de som själva har ett uppskovsbelopp, utgör omkring 5 400 personer. Deras individuella disponibla inkomst ökar med i genomsnitt , eller , 2020. Av de ca 5 400 personer som direkt berörs av förslaget är ca 2 600 kvinnor och 2 800 män. Den genomsnittliga förbättringen av den disponibla inkomsten är lägre för kvinnor () än för män (). I procentuella termer ökar disponibel inkomst för de direkt berörda för kvinnor och för män. Utslaget på samtliga individer innebär förslaget en genomsnittlig ökning av den individuella disponibla inkomsten med . Den genomsnittliga förändringen för både kvinnors och mäns individuella disponibla inkomst uppgår till . Den ekonomiska jämställdheten påverkas därmed inte. Effekter för bostadsmarknaden och sysselsättningen En god rörlighet på bostadsmarknaden är central för att det befintliga bostadsbeståndet ska utnyttjas effektivt. För att en flytt mellan två bostäder ska komma till stånd behöver vanligen det mervärde som en ny bostad skulle ge överstiga de transaktionskostnader som flytten medför. För de som äger sin bostad utgörs en del av transaktionskostnaderna av kapitalvinstbeskattningen av bostäderna och reglerna kring uppskov. Ju mer generösa uppskovsmöjligheter kapitalvinstbeskattningen innehåller, desto lägre blir transaktionskostnaderna. Förslaget att höja taket för uppskovsbeloppets storlek innebär att fler hushåll får möjlighet att skjuta upp beskattningen av en kapitalvinst och i stället investera en större del av kapitalvinsten i en ny bostad. Transaktionskostnaderna minskar, fler flyttplaner kan realiseras och rörligheten på bostadsmarknaden ökar. och påpekar att hushåll, i samband med ett beslut om att sälja sin bostad eller inte, kan komma att jämföra ett tak för uppskovsbeloppet på med nuvarande regler, där taket är tillfälligt slopat för avyttringar som sker –. Regeringen konstaterar att hushållen med nuvarande regler möter ett tak på och att det föreliggande förslaget väsentligen höjer detta tak. Fler personer som egentligen önskar flytta men avstår från att göra detta på grund av kapitalvinstbeskattningen får ett ökat incitament att genomföra flytten. Bedömningen är att taket innebär att av de som begär uppskov kommer att kunna få uppskov med hela kapitalvinsten. Det är dock viktigt att påpeka att kapitalvinstbeskattningens utformning bara är en av flera faktorer som påverkar individers val av bostad. Andra viktiga faktorer som påverkar hushållens val av bostad är hushållens storlek och sammansättning, inkomster, bostadskostnader och avstånd till arbetsplatser. och framhåller att det följer av den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna att räntebeläggningen på uppskovsbeloppet ska avskaffas, men att det inte är känt när eller hur detta ska ske. Denna osäkerhet kan enligt remissinstanserna dämpa de önskade effekterna av detta förslag, om potentiella säljare senarelägger försäljningar för att få klarhet kring avskaffandet. Regeringen understryker att stabila och förutsebara regler på bostadsmarknaden är centrala för att bostadsmarknaden ska fungera effektivt och hushållen ska vara trygga vid så betydelsefulla beslut som köp av bostäder är. Förslaget om att höja taket för uppskovsbelopp från till bidrar dock alltjämt till att minska transaktionskostnaderna vid flytt och gör att fler flyttar kan bli av. Både utbudet och efterfrågan på bostadsmarknaden påverkas av förslaget. Den ökade rörligheten leder till att utbudet av bostäder som är till försäljning ökar, vilket bidrar till att priset på bostäder minskar. Eftersom den minskade kapitalbeskattningen leder till ett ökat betalningsutrymme vid köp av en ny bostad leder det högre taket också till att efterfrågan på bostäder ökar, vilket bidrar till högre priser. Den sammantagna effekten på prisbilden är svår att bedöma. Förslaget bedöms inte ha några direkta effekter för sysselsättningen, även om den geografiska rörligheten på arbetsmarknaden kan underlättas i ett längre perspektiv vid ökad rörlighet på bostadsmarknaden som Arbetsförmedlingen påpekar i sitt remissvar. En mer effektiv bostadsmarknad kan därigenom förbättra matchningen och kompetensförsörjningen på arbetsmarknaden. De som berörs av förslaget är fysiska personer som begär eller vill begära uppskov med beskattningen av vinst från avyttring av privatbostäder. Därför bedöms förslaget inte få några direkta effekter av betydelse för företagens arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Följaktligen har inte heller någon särskild hänsyn tagits till små företag vid reglernas utformning. Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna kommer att få vissa engångskostnader för att ta fram information om de nya reglerna och för att anpassa systemstödet. Bedömningen är att tillkommande kostnader för förslaget kan hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Den föreslagna höjningen av uppskovstaket utgör inte någon ändring av den grundläggande systematiken för uppskovssystemet. Förslagen bedöms därför inte märkbart påverka måltillströmningen och arbetsbelastningen hos de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget bedöms vara förenligt med det EU-rättsliga regelverket. Förslaget bedöms inte ha några direkta effekter för miljön, kommuner eller den offentliga sektorn. 2019/20:94 7 7.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Paragrafen reglerar beräkningen av uppskovsbeloppets storlek. I andra stycket ändras beloppsgränsen för uppskovsbelopp till . Ett uppskovsbelopp beräknat enligt första stycket får i fortsättningen inte överstiga ett belopp som uppgår till multiplicerat med den skattskyldiges andel av bostaden. Om den skattskyldige har varit ensam ägare av bostaden får vederbörandes uppskovsbelopp uppgå till högst . Om den skattskyldige däremot varit hälftenägare av bostaden får uppskovsbeloppet uppgå till högst . Har den skattskyldige ägt tre fjärdedelar får uppskovsbeloppet uppgå till högst Paragrafen reglerar uppskovsbeloppets storlek för ett s.k. preliminärt uppskov. Ändringen i andra stycket innebär att uppskovsbeloppet enligt första stycket inte får överstiga ett belopp som uppgår till multiplicerat med den skattskyldiges andel av bostaden. Se i övrigt kommentaren till motsvarande ändring i 7 § andra stycket. (kapitalvinsten + tidigare uppskovsbelopp) x 2019/20:94 Bilaga 1 Förslag till lag om ändring inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 47 kap. 7 och 8 §§ inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. Om den skattskyldige förvärvar en ersättningsbostad före utgången av det år då han avyttrar ursprungsbostaden och bosätter sig där året därefter, beräknas uppskovsbeloppet på följande sätt. 1.Om ersättningen för ersättningsbostaden är minst lika stor som ersättningen för ursprungsbostaden, motsvarar uppskovsbeloppet kapitalvinsten ökad med tidigare uppskovsbelopp. 2.Om ersättningen för ersättningsbostaden understiger ersättningen för ursprungsbostaden, motsvarar uppskovsbeloppet så stor del av kapitalvinsten ökad med tidigare uppskovsbelopp som ersättningen för ersättningsbostaden utgör av ersättningen för ursprungsbostaden. Beloppet ska alltså beräknas enligt följande formel: 3.Om ersättningsbostaden är en fastighet och om den skattskyldige har haft eller avser att ha utgifter för ny-, till- eller ombyggnad av ersättningsbostaden mellan året då han avyttrade ursprungsbostaden och andra året efter avyttringen, motsvarar uppskovsbeloppet kapitalvinsten ökad med tidigare uppskovsbelopp, om den skattskyldige begär det. Ett uppskovsbelopp enligt första Ett uppskovsbelopp enligt första stycket får inte överstiga ett belopp stycket får inte överstiga ett belopp multiplicerat med den skattskyl- multiplicerat med den skattskyl- diges andel av bostaden. diges andel av bostaden. ska tas upp till ska tas upp till Om den skattskyldige inte förvärvar en ersättningsbostad före utgången av det år då han avyttrar ursprungsbostaden eller inte bosätter sig på en ersättningsbostad året därefter, motsvarar uppskovsbeloppet kapitalvinsten ökad med tidigare uppskovsbelopp. Lagen omtryckt 2008:803. Senaste lydelse 2016:1257. Senaste lydelse 2009:1409. 2019/20:94 Bilaga 1 Ett uppskovsbelopp enligt första stycket får inte överstiga ett belopp som motsvarar multiplicerat med den skattskyldiges andel av bostaden. Överskjutande del ska tas upp till beskattning. Ett uppskovsbelopp enligt första stycket får inte överstiga ett belopp som motsvarar multiplicerat med den skattskyldiges andel av bostaden. Överskjutande del ska tas upp till beskattning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången på avyttringar som sker efter . 2019/20:94 Bilaga 2 Efter remiss har yttranden kommit in från Arbetsförmedlingen, Bostadsrätterna, , , , , , , , , och byggande vid , , i , , , , , , , , Byggindustrier och . Yttranden har även kommit in från SPF Seniorerna och Näringslivets Skattedelegation. Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter: , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), och Allmännytta. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Höjt tak för uppskov med kapitalvinst vid avyttring av privatbostad