prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — Årsredovisning för staten 2019 Regeringens skrivelse 2019/20:101 Årsredovisning för staten 2019 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten 2019. Skrivelsen omfattar en uppföljning av de budgetpolitiska målen, utfallet på budgetens inkomsttitlar och anslag samt övriga finansiella befogenheter, resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys, utvecklingen av statsskulden, redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning samt nationellt intygande och avgifter till och bidrag från EU. Vidare lämnas en sammanställning av granskningsrapporter från effektivitetsrevisionen och regeringens åtgärder med anledning av dessa. Slutligen redovisas vilka myndigheter som fått en modifierad revisionsberättelse från och skälen för detta. Uppföljning av de budgetpolitiska målen.................................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande .................................................. Utfallet för statens budget.............................................................................................. Saldot i statens budget 2019............................................................................... 2.2Analysen påverkas av att röstade för ett annat budget- förslag än budgetpropositionen......................................................................... 2.3De största skillnaderna mellan den beslutade budgeten och Inkomsterna i Vårändringsbudgeten .................................. Inkomster i statens budget 2019 ....................................................................... Definitionerna av statens skatteintäkter skiljer sig åt....................... Utgifter i statens budget 2019............................................................................ Utfall per utgiftsområde ..................................................................................... Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning.............. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ......................................... Utgiftsområde 4 Rättsväsendet ........................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................ Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap.................. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................. Utgiftsområde 8 Migration................................................................... Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ............... Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom ..................... Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn...... Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv............................. Utgiftsområde 15 Studiestöd ............................................................. Utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning............... Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid............ Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik ..................................................... Utgiftsområde 19 Regional tillväxt ................................................... Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård ............................. Utgiftsområde 21 Energi.................................................................... Utgiftsområde 22 Kommunikationer............................................... Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ...... Utgiftsområde 24 Näringsliv.............................................................. Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ........................ Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. ....................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen...................... Förändring av anslagsbehållningar.................................................... 2.6.31 Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget..................... Underliggande saldo och engångseffekter ..................................................... Realekonomisk fördelning av anslagen i statens budget ............................. 3 Resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys .......................................... Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar........................................... Redovisningsprinciper, resultat- och balansräkning ...................... 3.4.2 Redovisningsprinciper för statens budget ....................................... 3.4.3 Skillnader mellan resultaträkningen och statens budget................ Noter till resultaträkningen ................................................................ Noter till balansräkningen ................................................................................ Noter till finansieringsanalysen ......................................................... 4 Utvecklingen av statsskulden....................................................................................... Definition av statsskulden................................................................................ Statsskuldens fördelning och löptid................................................................ 5 Redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning................................ Statlig utlåning med kreditrisk ......................................................................... Analys av väsentliga risker i statens utlåning och utställda garantier......... 6 Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU..................................... 6.1Redovisningsskyldighet för EU-medel i den svenska stats- 6.1.1Innehållet i regeringens nationella intygande avseende 6.1.2 för intern styrning och kontroll .................................... 6.1.3 Omfattningen av regeringens nationella intygande........................ Redovisning av samtliga EU-medel................................................................ Avgiften till EU.................................................................................... 6.2.2 Redovisning i och vid sidan om statens budget ............................. Redovisning i resultaträkningen ........................................................ Räkenskapssammanställning av EU-medel ................................................... Redovisningsprinciper för räkenskapssammanställningen ........... 6.3.4 Redovisning på statens budget – kassamässig redovisning........... Ansvariga myndigheters bedömningar........................................................... 6.4.1Intygande av räkenskaper och bedömning av intern styrning Årsräkenskaper och förvaltningsförklaringar.................................. Uppskattad felnivå i EU-programmen 2016–2019........................ 6.4.4Riksrevisionens granskning av myndigheternas årsredo- visningar och ledningens förvaltning ............................................... 6.5Regeringens övergripande bedömning och nationella intygande av 6.5.1 Regeringens nationella intygande...................................................... Specifikation av inkomster i statens budget Specifikation av utgifter i statens budget Sammanställning av slutbehandlade effektivitetsrapporter Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Den offentliga sektorn redovisade 2019 ett finansiellt sparande som uppgick till ca eller av BNP. I förhållande till 2018 halverades det finansiella sparandet 2019. Utgifterna under utgiftstaket uppgick till av BNP. Överskottet i statens budget uppgick till , vilket är en förbättring med jämfört med . Resultaträkningen uppvisade ett överskott på . Jämfört med 2018 förbättrades resultatet med ca . Statsskulden minskade med till vid utgången av 2019. Som andel av BNP minskade statsskulden från 2019. I följande tabell redovisas några nyckeltal för det ekonomiska utfallet jämfört med . Nyckeltal för det ekonomiska utfallet Den offentliga sektorns finansiella sparande -0,4 Årets överskott i resultaträkningen 1Preliminär BNP uppgår till (löpande priser). 2Reviderad BNP uppgår till (löpande priser). 3Inklusive utlåning till . 4Exklusive icke beloppssatta kapitaltäckningsgarantier och investerarskydd. Anm.: Beloppen är avrundade. Den offentliga sektorns finansiella sparande Den offentliga sektorn redovisade 2019 ett finansiellt sparande som uppgick till ca eller av BNP. I förhållande till 2018 halverades det finansiella sparandet 2019. Regeringen anser att finanspolitikens inriktning låg i linje med överskottsmålet. Utgiftstaket, ursprungligt fastställd nivå Utgiftstak, slutligt fastställt Budgeteringsmarginal, procent av takbegränsade utgifter Det av slutligt fastställda utgiftstaket uppgick till . Enligt utfallet för statens budget uppgick de utgifter som omfattas av utgifts- taket till , dvs. lägre än fastställt tak. Utfallet för statens budget Utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor m.m. 1Med statens budget menas den ursprungliga budgeten sammanställd av . Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Inkomsterna i statens budget beräknades uppgå till . Utfallet blev , vilket är lägre än beräknat. Skatte- inkomsterna för staten blev lägre än beräknat. Det beror dels på lägre skatt på arbete och att hushållen minskat sina placeringar på skattekonto samt att utbetalda skatter till kommuner är större än de nu beräknade kommunala skatterna. Övriga inkomster blev lägre än den av beslutade budgeten. Det beror främst på att inga större försäljningar av statens egendom gjordes och att kompensationen för mervärdesskatt till kommunerna blev högre. Utgifterna i statens budget uppgick till , vilket är lägre än vad som anvisades i den ursprungliga budgeten. Med beslut om ändringar i statens budget anvisades sammanlagt ytterligare . I förhållande till totalt anvisade medel (statens budget och ändringar i statens budget) blev utgifterna lägre. Statens budgetsaldo blev därmed , vilket är en förbättring med jämfört med det budgeterade beloppet och högre än 2018. Resultat från andelar i hel- och delägda företag Finansiella intäkter och kostnader, netto Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Årets överskott, dvs. skillnaden mellan intäkter och kostnader i resultaträkningen, uppgick till och innebär en förbättring med ca jämfört med . Skatteintäkterna ökade med . Skatteintäkterna uppgick till och utgjorde av de totala intäkterna. Kostnaderna för transfereringar m.m. uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till . Det är en ökning med jämfört med . Resultat från andelar i hel- och delägda företag uppgick till och är en ökning med jämfört med . Finansiella intäkter och kostnader, netto uppgick till -, vilket är en förbättring med jämfört med . Nettokostnaden för stats- skulden uppgick till , vilket är en förbättring med jämfört med . Summa kapital och skulder Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Statens nettoförmögenhet, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde (motsvarande eget kapital i ett företag), uppgick till vid utgången av 2019. I förhållande till 2018 förbättrades nettoförmögenheten med . Nettoförmögenheten har övergått från att vara negativ till att vara positiv. Den konsoliderade statsskulden minskade med till vid utgången av 2019. Lån i svenska kronor minskade med och lån i utländsk valuta minskade med . Garantier om tillförsel av kapital Statliga garantiåtaganden minskade med jämfört med och uppgick till vid utgången av 2019. Som andel av BNP uppgick de statliga garantiåtagandena till . Insättningsgarantin uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Minskningen förklaras främst av Nordea Banks flytt av huvudkontoret från till . Kreditgarantierna inklusive exportkreditgarantier uppgick till , vilket är oförändrade i förhållande till 2018. Garantier om tillförsel av kapital uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Risken för stora förluster bedöms som låg för den ordinarie portföljen och måttlig för insättningsgarantin. Statens utlåning uppgick till . Utlåningen till Centrala studielån och utgör huvuddelen av statens utlåning. Nationellt intygande samt avgifter till och bidrag från EU Det nationella intygandet grundas på ansvariga myndigheters förvaltningsförklaringar, intyganden och bedömningar om hanteringen av EU-medel samt revisionens utlåtanden från granskningar varpå regeringen lämnar följande intygande. Sammanställningen av EU-räkenskaperna, omfattande resultat- och balansräkning samt en kassamässig redovisning, har upprättats enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att räkenskaperna i allt väsentligt är rättvisande. Brister i intern styrning och kontroll Det finns ett ramverk för staten som syftar till att säkerställa en betryggande intern styrning och kontroll av EU-medlen. Regeringen bedömer att det funnits brister i den interna styrningen och kontrollen av vissa delar av EU-medelshanteringen . Avgift till och bidrag från EU (kassamässigt) Nettoflöde från statens budget till EU avgift till EU uppgick till , vilket är en ökning med ca Skillnaden beror delvis på den betalning som EU gjorde till . Bidragen från EU uppgick till . Det kassamässiga nettoflödet från statens budget till EU uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Regeringen har lämnat förslag om ett stort antal åtgärder, dels i fem extra ändringsbudgetar, dels i propositionen Vårändringsbudget för att mildra effekterna av virusutbrottet och minska virusets spridning. De sammantagna åtgärderna får stora effekter på statens budget, statsskulden och det finansiella sparandet. Regeringen ska året efter budgetåret lämna en årsredovisning för staten till . Årsredovisningen för staten 2019 har upprättats i enlighet med bestämmelserna i budgetlagen (2011:203) och enligt god redovisningssed. Regeringen bedömer att årsredovisningen i allt väsentligt ger en rättvisande bild av det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av statens tillgångar. Den konsoliderade redovisningen i årsredovisningen omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under och regeringen. Dessutom ingår som en tillgång hos staten. Intäkter och kostnader, tillgångar och skulder samt betalningar som redovisas av och ingår dock inte. Inte heller ingår premiepensionssystemets tillgångar och skulder med dess avkastning i konsolideringen. Redovisningen omfattar all verksamhet i de ingående organisationerna oavsett finansiering och baseras på information som de statliga myndigheterna och affärsverken lämnar till statsredovisningen och information som presenteras i myndigheternas årsredovisningar. I fall där informationen inte varit tillräcklig har kompletterande information inhämtats. Underlaget har kompletterats med ekonomiska händelser som inte har redovisats av myndigheterna, framför allt beräkningar av skatteintäkter som ännu inte har debiterats. Redovisningen utgår från vedertagna redovisnings- och värderingsprinciper som i så stor utsträckning som möjligt hålls oförändrade över tiden. En utveckling av den statliga redovisningen sker dock fortlöpande. Gällande principer och förutsättningar beskrivs i avsnitt 3.4 Redovisningsprinciper och tilläggsupplysningar. Resultaträkningen ger underlag för bedömning av statens samlade inflöde och förbrukning av resurser. Värdet av statens tillgångar och skulder per redovisas i balansräkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningsflöden. I skrivelsen jämförs utfallet i resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalys och noter med utfallet . Statens budget omfattar alla inkomster och utgifter samt andra betalningar som påverkar statens lånebehov. I skrivelsen jämförs och kommenteras budgetens utfall dels med inkomsterna och utgifterna i den av beslutade ursprungliga budgeten , dels med utfallet . och har lämnat underlag till denna skrivelse (Fi2020/00187/BATOT). Olika avgränsningar av staten redovisas utifrån olika utgångspunkter beroende på att informationen har olika syften. Avgränsningen av staten kan därmed variera. Redovisningarna kan vidare skilja sig åt på grund av att olika principer tillämpas i räkenskaperna och vid framtagande av statens budget. Beroende på utgångspunkt kan en enskild ekonomisk händelse få delvis olika konsekvenser och utfallet kan därmed skilja sig åt mellan redovisningarna. Informationen om det ekonomiska utfallet i staten utgör även underlag för nationalräkenskaperna som är en statistisk sammanställning i kontoform över den samlade svenska ekonomin. Nationalräkenskapernas avgränsning av staten utgår från definitioner etc. som följer rekommendationer från FN samt och rådets förordning (EU) nr 549/2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i europeiska unionen. Nationalräkenskapernas avgränsning skiljer sig från årsredovisningen, bl.a. genom att affärsverken inte ingår i dess avgränsning av staten. Underlag för och kvalitetssäkring av årets skrivelse Årsredovisningen för staten bygger huvudsakligen på underlag som har lämnats av () och . ESV:s underlag omfattar utfallet för statens budget inklusive finansiella befogenheter i form av beställnings- bemyndiganden, garantier etc. Vidare omfattar det resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys, statsskuldens utveckling samt redovisning av avgifter till och bidrag från EU. underlag omfattar redovisning och riskanalys av statliga garantier och utlåning. Redovisningen har i övrigt kompletterats eller tagits fram internt inom . Det gäller t.ex. beräkningen av skatteintäkter och uppföljningen av de budgetpolitiska målen. Skatteintäkterna bygger till viss del på prognoser (se avsnitt 3.4.1). Prognosmetoderna som används för att beräkna skatteintäkterna i årsredovisningen för staten är desamma som används för att ta fram prognoser i regeringens budgetpropositioner. När det gäller uppföljningen av överskottsmålet utgår denna dels från officiell statistik från , dels från de indikatorer som regeringen använder för att följa upp överskottsmålet i budget- propositionen och den ekonomiska vårpropositionen. Hur uppföljningen sker beskrivs närmare i regeringens skrivelse för finanspolitiken 2017/18:207). Kvaliteten i årsredovisningen för staten granskas dels genom årliga revision av myndigheterna och deras årsredovisningar, som ligger till grund för resultat- och balansräkningarna, finansieringsanalysen samt utfallet för statens budget, dels myndighetsledningarnas intygande om att respektive myndighets årsredovisning ger en rättvisande bild. En kvalitetskontroll sker även genom etablerade kvalitetssäkringsrutiner i samband med ESV:s konsolideringsarbete och genom beredning av skrivelsen. Kvalitetssäkringen innefattar bl.a. kontroller av att myndigheternas rapporterade finansiella information överensstämmer med deras respektive årsredovisningar, formella kontroller, motpartsavstämning av mellanhavanden mellan myndigheter, rimlighetskontroller och analys av poster samt dokumenterade metoder för de beräkningar och förutsättningar som gäller för konsolideringsarbetet. Granskning av myndigheternas årsredovisningar 2019 har inom ramen för den årliga revisionen granskat 219 myndigheters årsredovisningar . har lämnat revisionsberättelse med reservation för följande nio myndigheter: , i , , , , Rådet för Europeiska socialfonden i , Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten, och . En revisionsberättelse med reservation lämnas när inte kunnat inhämta tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis, men drar slutsatsen att möjliga fel inte är genomgripande. Av granskade myndigheter har två fått en revisionsberättelse med upplysning. I vissa fall lämnar en revisionsberättelse med standardutformning, men vill ändå lyfta fram viktig information och lämnar därför en upplysning i revisionsberättelsen. De myndigheter som har fått en modifierad revisionsberättelse eller med upplysning återges även utgiftsområdesvis i avsnitt 2. I tabellen nedan redovisas utvecklingen av antalet modifierade revisionsberättelser –2019. Antalet har varierat något med en väsentlig minskning . Myndigheternas årsredovisningar ger överlag en god och rättvisande bild av verksamheten. Antal modifierade revisionsberättelser 2015–2019 1Uppföljning av de budgetpolitiska målen 1.1Den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet 2019 Den offentliga sektorn redovisade 2019 ett finansiellt sparande som uppgick till ca eller av BNP. I förhållande till 2018 halverades det finansiella sparandet 2019 (se tabell 1.1). Försvagningen kan huvudsakligen hänföras till kommunsektorn. I prognosen i den av beslutade budgeten beräknades ett överskott på eller av BNP. Det finansiella sparandet blev således lägre än beräknat. Tabell 1.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande Miljarder kronor om annat inte anges -0,5 1Inklusive ofördelade utgifter. 2Inklusive kapitalavkastning på pensionsrätter. Anm.: Beslutad budget (bet. 2018/19:FiU10), samt uppskattad neutral effekt på kommunsektorn. De sammantaget ökade inkomsterna till kommunsektorn som den beslutade budgeten medför förväntas gå till konsumtion. Ålderspensionssystemet bedöms inte påverkas av de tillkommande besluten. Källor: och egna beräkningar. Inkomsterna sammantaget överensstämde väl med prognosen, dock överskattades inkomsterna från framför allt kapitalbeskattningen. underskattades inkomster från räntor och utdelningar samt transfereringar från övriga sektorer. Utfallet vad gäller utgifterna blev högre än beräknat. Såväl utgifter för konsumtion som investeringar underskattades i både staten och kommunsektorn. Tabell 1.2 Orsaker till avvikelser mot beslutad budget 2019, offentliga sektorns finanser 1Skattad effekt enligt egna beräkningar, nettoeffekten avser omklassificeringen av Kärnavfallsfonden. Anm.: Beslutad budget (bet. 2018/19:FiU10), samt uppskattad neutral effekt på kommunsektorn. De sammantaget ökade inkomsterna till kommunsektorn som den beslutade budgeten medför förväntas gå till konsumtion. Ålderspensionssystemet bedöms inte påverkas av de tillkommande besluten. Anm.: Effekten av inkomst- och utgiftsavvikelserna till följd av VÄB och HÄB kan skilja sig från motsvarande på budgeten till följd av dels konsolidering mellan stat och kommunsektor, dels annorlunda redovisning enligt NR. Källor: och egna beräkningar. Utgifterna i staten underskattades huvudsakligen till följd av åtgärder enligt ändringsbudgetarna samt de klassificeringsändringar som gjordes i samband med NR:s allmänna översyn av statistiken. Principer för uppföljning av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande Det är viktigt att uppföljningen av målet för den offentliga sektorns finansiella sparande är transparent och att det finns tydliga principer för hur målet följs upp. Uppföljningen av målen sker enligt de metoder som anges i skrivelsen för finanspolitiken (skr. 2017/18:207). För att i efterhand avgöra om det finansiella sparandet i den offentliga sektorn varit i linje med målet använder regeringen som en indikator ett genomsnitt för det finansiella sparandet , vilket för den aktuella perioden omfattar åren 2012–2019. För att beakta vilken påverkan det konjunkturläget har på den offentliga sektorns finansiella sparande använder regeringen även det strukturella sparandet som en indikator på hur målet uppfylls. Det strukturella sparandet syftar till att visa hur stort det finansiella sparandet i den offentliga sektorn skulle vara om inkomsterna och utgifterna inte påverkades av konjunkturläget eller engångseffekter. Det strukturella sparandet är inte en del av den officiella statistiken och kan beräknas på flera olika sätt. Det gör att nivån på det strukturella sparandet kan skilja sig åt mellan olika bedömare och att det inte finns något allmänt accepterat utfall.