prop · H70381 · 2020-02-11 00:00:00 — I paragrafen, som är ny, finns ett krav på inspektion av vissa uppvärmningssystem och luftkonditioneringssystem i byggnader som inte regelbundet energideklareras. Paragrafen genomför artiklarna 14.1, 15.1 och 16.1 i energiprestandadirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 6. Av första stycket framgår att om ett sådant system som nämns i 8 a § första stycket finns i en byggnad som inte ska energideklareras regelbundet enligt 5 §, ska byggnadens ägare se till att systemet inspekteras och att uppgifter från inspektionen redovisas i ett inspektionsprotokoll. Det är systemets tillgängliga delar som ska inspekteras. Kravet träffar byggnader som inte omfattas av bestämmelserna om energideklaration, byggnader för vilka deklaration ska upprättas endast vid nybyggnad och vid överlåtelse enligt 4 och 6 §§ samt byggnader som med stöd av 7 § undantagits från kraven på energideklaration. Enligt 2 § förordningen (2006:1592) om energideklaration för byggnader har sådana undantag meddelats för t.ex. industrianläggningar, verkstäder, kyrkor och försvarsbyggnader. En inspektion ska göras och ett inspektionsprotokoll ska upprättas minst , på motsvarande sätt som gäller för energideklarationer enligt 6 b §. Detta gäller oavsett om byggnaden bytt ägare. Ett protokoll ska innehålla de uppgifter som framgår av 9 § andra stycket. Bemyndigandet i andra stycket innebär att vissa bestämmelser får beslutas i form av förordning och myndighetsföreskrifter. me för att meddela undantag från kraven på inspektion bl.a. i fråga om 2019/20:81 byggnader som omfattas av vissa energieffektiviseringsavtal och byggnader som har system för fastighetsautomation och fastighetsstyrning. 12 § Den som ska se till att det enligt 4, 5 eller 6 § finns en energideklaration upprättad eller att ett system inspekteras enligt 10 § ska utse en oberoende expert som 1.gör en besiktning och en inspektion enligt 8 och 8 a §§ eller en inspektion enligt 10 §, 2.upprättar en energideklaration eller ett inspektionsprotokoll, och 3.för över deklarationen eller protokollet elektroniskt till . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka krav på sakkunskap och oberoende som ska ställas på en oberoende expert. I paragrafen finns bestämmelser om att en oberoende expert ska utses och vad den ska göra. Paragrafen ändras till följd av de nya bestämmelserna i 8 a, 9 och 10 §§. Övervägandena finns i avsnitt 6. Ändringen i första stycket innebär att bestämmelserna om att utse en oberoende expert för att göra en besiktning, upprätta en energideklaration eller föra över energideklarationen till även gäller i fråga om inspektioner enligt 8 a och 10 §§. Det innebär bl.a. att det ställs samma krav i fråga om sakkunskap och oberoende på de personer som gör sådana inspektioner som på dem som utför besiktningar och upprättar energideklarationer. I 10 § förordningen (2006:1592) om energideklaration för byggnader finns bestämmelser om vad sakkunskap och oberoende innebär och enligt 11 § samma förordning får meddela ytterligare föreskrifter om särskild sakkunskap och om oberoende. Överlämnande av energideklarationer och inspektionsprotokoll till 15 § För elektronisk överföring enligt 12 § första stycket 3 krävs behörighet. Sådan behörighet beslutas av . Ett beslut om behörighet förutsätter att kraven på sakkunskap som avses i 12 § andra stycket är uppfyllda. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om elektronisk överföring av energideklarationer och inspektionsprotokoll samt om behörighet enligt första stycket. Paragrafen, som innehåller bestämmelser om behörighet i fråga om överlämnande av viss dokumentation till , ändras till följd av nya 10 §. Övervägandena finns i avsnitt 6. Genom ett tillägg i andra stycket får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer även meddela föreskrifter om elektronisk överföring av inspektionsprotokoll. 16 § ska föra ett register över de energideklarationer och inspektionsprotokoll som har lämnats till verket enligt 12 § (energideklarationsregistret). Paragrafen, som innehåller bestämmelser om register, ändras till följd av nya 10 §. Övervägandena finns i avsnitt 6. Paragrafen ändras så att skyldighet att föra register utsträcks Prop. 2019/20:81 till att även omfatta inspektionsprotokoll som har lämnats till verket. ändras hänvisningen till 12 § och registret ges benämningen energideklarationsregistret. Det senare innebär att lagens bestämmelser om registret i de följande paragraferna även omfattar inspektionsprotokollen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För byggnader som omfattas av bestämmelserna i 10 § ska det första inspektionsprotokollet föras över till . Lagen träder i kraft . För de inspektionsprotokoll som ska upprättas enligt 10 § införs en övergångsbestämmelse som innebär att en inspektion ska göras så att ett protokoll kan upprättas och ges in till första gången senast vid utgången av . För de energideklarationer som upprättas efter ikraftträdandet och som avser byggnader som omfattas av kravet på inspektion av uppvärmnings- och luftkonditioneringssystem gäller inga motsvarande övergångsbestämmelser. I dessa fall ska energideklarationen innehålla de uppgifter som följer av 9 § andra stycket, vilket innebär att energideklarationen måste föregås av en inspektion. Övervägandena finns i avsnitt 8. 10.2Förslaget till lag om ändring i (2010:900) Krav på byggnadsverk, byggprodukter, tomter och allmänna platser 4 § Ett byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om 1.bärförmåga, stadga och beständighet, 2.säkerhet i händelse av brand, 3.skydd med hänsyn till hygien, hälsa och miljön, 4.säkerhet vid användning, 5.skydd mot buller, 6.energihushållning och värmeisolering, 7.lämplighet för det avsedda ändamålet, 8.tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga, 9.hushållning med vatten och avfall, 11.laddning av elfordon. Vad som krävs för att ett byggnadsverk ska anses uppfylla första stycket framgår av föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 2 §. I paragrafen finns bestämmelser om byggnadsverks tekniska egenskaper. Paragrafen ändras för att delvis genomföra artiklarna 8.2, 8.3 och 8.5 i energiprestandadirektivet. Övervägandena finns i avsnitt 5. Genom tillägget av första stycket 11 framgår att ett byggnadsverk ska ha de tekniska egenskaper som är väsentliga i fråga om laddning av elfordon. 2019/20:81 Sådana tekniska egenskaper kan vara laddningspunkter, dvs. den installation som behövs för att ett elfordon ska kunna laddas, eller ledningsinfrastruktur, dvs. kanaler för elektriska kablar för att möjliggöra installation av laddningspunkter i ett senare skede. Enligt 16 kap. 2 § kan ytterligare föreskrifter meddelas om vad som krävs för att ett byggnadsverk ska anses uppfylla kraven. Föreskrifter om byggnadsverk, tomter och allmänna platser m.m. 2 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.att det som gäller i fråga om en byggnad i 8 kap. 1 och 2 §§ ska tillämpas också på en annan anläggning än en byggnad, 2.att det som gäller i fråga om en byggnad i 8 kap. 1 § 2 ska tillämpas också på skyltar och ljusanordningar, 3.vad som krävs för att ett byggnadsverk, skyltar och ljusanordningar ska anses uppfylla kraven i 8 kap. 1 och 4 §§, 4.att vissa krav trots 8 kap. 2 och 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. 7 och 8 §§ alltid ska uppfyllas vid nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad, 5.att vissa krav trots 8 kap. 2 och 5 §§ eller vid tillämpning av 8 kap. 7 och 8 §§ inte behöver uppfyllas vid nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad, 6.att krav enligt 8 kap. 4 § första stycket 6 trots 8 kap. 5 § alltid ska uppfyllas i fråga om andra byggnader än bostadshus när detta behövs till följd av medlemskap i unionen, och 7.att krav enligt 8 kap. 4 § första stycket 11 trots 8 kap. 5 § alltid ska uppfyllas ifråga om andra byggnader än bostadshus. I paragrafen finns bemyndiganden för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om byggnadsverk. ändras på så sätt att det införs två nya punkter, punkterna 6 och 7. gandena finns i avsnitt 5 och 7. Punkten 6 innebär en generell rätt att meddela föreskrifter om krav i fråga om energihushållning och värmeisoleringssystem som trots 8 kap. 5 § alltid ska uppfyllas, när detta behövs till följd av medlemskap i Sådana krav ska alltså få ställas även utan samband med nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad än ombyggnad. att kraven kommer att kunna ställas även i fråga om befintliga byggnader. förutsättning för att sådana föreskrifter ska få meddelas är att kravet är en följd av medlemskap i unionen, t.ex. ett krav i ett EU-direktiv. Genom bemyndigandet blir det möjligt att införa sådana krav på fastighetsau- tomation och fastighetsstyrning som är nödvändiga för att genomföra artik- larna 14.4 och 15.4 i energiprestandadirektivet. Att bemyndigandet avser andra byggnader än bostadshus utgör inte hinder mot att meddela föreskrifter om att kraven på energihushållning och värme- isolering alltid ska uppfyllas i fråga om sådana byggnader som i och för sig innehåller bostäder men till övervägande del inrymmer andra verksam- Punkten 7 ger möjlighet att meddela krav i fråga om tekniska egenskaper för laddning av elfordon, jfr kommentaren till 8 kap. 4 §. trots 8 kap. 5 § alltid uppfyllas, dvs. även utan samband med nybyggnad, ombyggnad eller annan ändring av en byggnad än ombyggnad. tillägget blir det möjligt, på motsvarande sätt som i föregående punkt, att Prop. 2019/20:81 införa sådana krav på laddinfrastruktur i befintliga byggnader som är nödvändiga för att genomföra artikel 8.3 i energiprestandadirektivet. Det som ovan sägs om andra byggnader än bostadshus gäller även i fråga om bemyndigandet för laddning av elfordon. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för a)åtgärder som kräver bygglov, om ansökan om bygglov har gjorts före , och b)åtgärder som kräver anmälan enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 §, om en sådan anmälan har gjorts före . Lagen träder i kraft . Med anledning av ändringen i 8 kap. 4 § ska äldre bestämmelser gälla för åtgärder som kräver bygglov och för vilka ansökan om bygglov har gjorts före . Detsamma gäller ifråga om åtgärder som kräver anmälan enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 8 § om sådan anmälan har gjorts före nämnda dag. Det nya kravet i fråga om laddning av elfordon gäller alltså endast för ansökningar och anmälningar . Övervägandena finns i avsnitt 8. Europeiska unionens officiella tidning L 156/75 OCH RÅDETS DIREKTIV (EU) 2018/844 om ändring av direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv /27/EU om (Text av betydelse för EES) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 194.2, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1), med beaktande av yttrande (2), ienlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och av följande skäl: (1)Unionen har ett starkt engagemang för att utveckla ett hållbart, konkurrenskraftigt och säkert energisystem där fossila bränslen fasas ut. I Energiunionen och i ramen för klimat- och energipolitiken fastställs ambitiösa åtaganden för unionen att minska utsläppen av växthusgaser ytterligare med jämfört med , öka andelen förnybar energi som används, göra energibesparingar i enlighet med ambitionerna på unionsnivå, och förbättra energitrygghet, konkurrenskraft och hållbarhet. (2)I syfte att nå dessa mål omfattar översyn av unionens energieffektivitetsrättsakter en förnyad bedömning av unionens energieffektivitetsmål , enligt begäran från slutsatser , en översyn av de viktigaste bestämmelserna i och rådets direktiv /27/EU (4) och och rådets direktiv /31/EU (5) samt en förstärkning av finansieringsramverket, inklusive europeiska struktur- och investeringsfonder (ESI-fonder) och Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), vilken till slut kommer att förbättra de ekonomiska villkoren för energieffektiva investeringar på marknaden. (3)Enligt direktiv /31/EU skulle kommissionen genomföra en översyn mot bakgrund av de erfarenheter och de framsteg som gjorts vid tillämpningen av det direktivet, samt vid behov lägga fram förslag. (4)För att förbereda denna översyn har kommissionen vidtagit ett antal åtgärder för att samla in information om hur direktiv /31/EU hade genomförts i medlemsstaterna, med inriktning på vad som fungerar och vad som kan förbättras. (5)Resultatet av översynen och kommissionens konsekvensbedömning visade att ett antal ändringar är nödvändiga för att skärpa de nuvarande bestämmelserna i direktiv /31/EU och för att förenkla vissa aspekter. (6)Unionen har åtagit sig att utveckla ett hållbart, konkurrenskraftigt, säkert energisystem där fossila bränslen fasas ut . För att uppnå detta mål behöver medlemsstater och investerare åtgärder som syftar till att uppnå det långsiktiga målet för utsläpp av växthusgaser och fasa ut fossila bränslen från byggnadsbeståndet, som står för av alla koldioxidutsläpp i unionen. Medlemsstaterna bör eftersträva en kostnadseffektiv (1) EUT C 246, 28.7.2017, s. 48. (2) EUT C 342, 12.10.2017, s. 119. (3) ståndpunkt av (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av . och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG (EUT L 315, 14.11.2012, s. 1). och rådets direktiv /31/EU av om byggnaders energiprestanda (EUT L 153, , s. 13). L 156/76 Europeiska unionens officiella tidning balans mellan utfasning av fossila bränslen från energiförsörjningen och minskad slutlig energianvändning. För detta ändamål behöver medlemsstater och investerare en tydlig vision som vägledning för sina strategier och investeringsbeslut, med indikativa nationella milstolpar och energieffektivitetsåtgärder för att uppnå målen på kort sikt (2030), medellång sikt (2040) och lång sikt (2050). Mot bakgrund av dessa mål och med beaktande av unionens övergripande ambitioner i fråga om energieffektivitet är det viktigt att medlemsstaterna anger vilka resultat deras långsiktiga renoveringsstrategier förväntas ge och övervakar utvecklingen genom att fastställa in hemska framstegsindikatorer, med hänsyn till nationella förhållanden och nationell utveckling. (7)om klimatförändringar, som följde på den 21:a partskonferensen för om klimatförändringar (COP 21), främjar unionens arbete för att fasa ut fossila bränslen från byggnadsbeståndet. I och med att av unionens slutliga energianvändning används till uppvärmning och kylning, och att av den energin används i byggnader, är uppnåendet av unionens energi- och klimatmål kopplat till unionens arbete med att renovera byggnadsbeståndet, genom att prioritera energieffektivitet, tillämpa principen om ener gieffektivitet först och överväga användning av förnybar energi. (8)Bestämmelserna om långsiktiga renoveringsstrategier i direktiv /27/EU bör flyttas till direktiv /31/EU, där de passar bättre. Medlemsstaterna bör kunna använda sina långsiktiga renoveringsstrategier för att hantera brand säkerhet och risker i samband med intensiv seismisk aktivitet som påverkar energieffektivitetsrenoveringar och byggnaders livslängd. (9)För att byggnadsbeståndet ska nå en hög grad av energieffektivt, för att fasa ut fossila bränslen och för att säkerställa att de långsiktiga renoveringsstrategierna leder till nödvändiga framsteg när det gäller omvandling av befintliga byggnader till nära-nollenergibyggnader, särskilt till ett ökat antal totalrenoveringar, bör medlemsstaterna tillhandahålla tydliga riktlinjer och beskriva mätbara, riktade åtgärder samt främja lika tillgång till finansiering, bland annat till de segment inom det nationella byggnadsbeståndet som har sämst energiprestanda, till konsumen ter drabbade av energifattigdom, till subventionerat boende och till hushåll som möter problem på grund av delade incitament, och beakta frågan om överkomlig prissättning. Som ytterligare stöd till nödvändiga förbätt ringar av det nationella hyresbostadsbeståndet bör medlemsstaterna överväga att införa eller att fortsätta tillämpa krav på en viss nivå av energiprestanda för hyresfastigheter, enligt energicertifikaten. (10)Enligt kommissionens konsekvensbedömning skulle en genomsnittlig renoveringstakt på behövas för att uppnå unionens ambitioner i fråga om energieffektivitet på ett kostnadseffektivt sätt. Med hänsyn till att varje ökning av energibesparingarna leder till en minskning av gasimporten , är tydliga ambitioner för renovering av det befintliga byggnadsbeståndet av stor betydelse. Således skulle insatser för att förbättra byggnaders energiprestanda aktivt bidra till unionens energioberoende och dessutom ha stor potential att skapa sysselsättning i unionen, särskilt i små och medelstora företag. Här bör medlemsstaterna beakta behovet av en tydlig koppling mellan deras långsiktiga renoveringsstrategier och relevanta initiativ för att främja kompetens utveckling och utbildning inom byggsektorn och sektorn för energieffektivitet. (11)Behovet av att motverka energifattigdom bör beaktas, i enlighet med de kriterier som fastställs av medlemsstaterna. När medlemsstaterna i samband med sina renoveringsstrategier utarbetar nationella åtgärder som bidrar till att motverka energifattigdom har de rätt att fastställa vad de anser vara relevanta åtgärder. (12)I sina långsiktiga renoveringsstrategier och när de planerar insatser och åtgärder kan medlemsstaterna använda sig av koncept som tröskelpunkter, det vill säga en lämplig tidpunkt i en livscykel, exempelvis med hänsyn till kostnadseffektivitet eller störningar, för att genomföra energieffektivitetsrenoveringar. (13)I fråga om luftkvalitet anges i riktlinjer att människor bor bekvämare och mår bättre i byggnader med bättre energiprestanda. Köldbryggor, otillräcklig isolering och oplanerade luftsprid ningsvägar kan leda till yttemperaturer under luftens daggpunkt samt till fuktighet. Det är därför viktigt att säkerställa fullständig och enhetlig isolering av byggnader, inklusive balkonger, fönsterpartier, dörrpartier och andra öppningar i fasaden, ytor, tak, väggar, dörrar och golv, och särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att förhindra att temperaturen på någon inneryta i byggnaden understiger daggpunktstemperaturen. Europeiska unionens officiella tidning L 156/77 (14)Medlemsstaterna bör stödja förbättringar av befintliga byggnaders energiprestanda som bidrar till att åstadkomma en hälsosam inomhusmiljö, bland annat genom asbestsanering och avlägsnande av andra skadliga ämnen, genom att olagligt avlägsnande av skadliga ämnen förhindras och genom att underlätta efterlevnaden av befintlig lagstift ning, såsom och rådets direktiv /148/EG (1) och (EU) 2016/2284 (2). (15)Det är viktigt att säkerställa att åtgärder för att förbättra byggnaders energiprestanda inte enbart är inriktade på klimatskalet, utan inbegriper alla relevanta komponenter och tekniska system i en byggnad, såsom passiva element som ingår i passiva tekniker som syftar till att minska energibehoven för uppvärmning eller kylning och ener gianvändningen och för belysning och ventilation, och således förbättrar värmekomforten och den visuella kom forten. (16)Finansiella mekanismer, incitament och mobilisering av av bygg nader bör ha en central roll i de nationella långsiktiga renoveringsstrategierna och aktivt främjas av medlems staterna. Dessa åtgärder bör omfatta främjande av energieffektivitetslån för certifierade energieffektiva renoveringar, främjande av offentliga myndigheters investeringar i ett energieffektivt byggnadsbestånd, till exempel genom offentlig-privata partnerskap eller frivilliga avtal om energiprestanda, minskning av den upplevda risken i fråga om investeringar, tillhandahållande av åtkomliga och transparenta rådgivningsverktyg och stödinstrument såsom gemensamma kontaktpunkter, som tillhandahåller integrerade energirenoveringstjänster, samt genomförande av andra åtgärder och initiativ såsom de som avses i kommissionens initiativ om smart finansiering för smarta byggnader. (17)Naturbaserade lösningar, såsom välplanerad gatuvegetation och gröna tak och väggar som isolerar och skuggar byggnader, bidrar till att minska energiefterfrågan genom att begränsa behovet av uppvärmning och kylning och förbättra byggnaders energiprestanda. (18)Man bör främja forskning kring nya lösningar och utprovning av dessa för att förbättra historiska byggnaders och platsers energiprestanda, som man värnar om kulturarvet och bevarar det. (19)När det gäller nya byggnader och byggnader som genomgår större renoveringar bör medlemsstaterna främja högeffektiva alternativa system, om detta är tekniskt, funktionellt och ekonomiskt genomförbart, som man också tar hänsyn till frågor som rör hälsosamma inomhusklimatförhållanden samt brandsäkerhet och risker i samband med intensiv seismisk aktivitet, i enlighet med nationella säkerhetsbestämmelser. (20)För att uppfylla målen för energieffektivitet för byggnader bör insynen i fråga om energicertifikat förbättras genom säkerställande av att alla nödvändiga parametrar för beräkningar, både för certifiering och för minimikrav avseende energiprestanda, fastställs och tillämpas på ett konsekvent sätt. Medlemsstaterna bör anta lämpliga åtgärder för att säkerställa t.ex. att prestanda dokumenteras för byggnadens installationssystem för rumsuppvärmning, luftkon ditionering eller vattenuppvärmning som installeras, byts ut eller uppgraderas i byggnaden, med tanke på bygg nadscertifiering och efterlevnadskontroll. (21)Installation av självreglerande anordningar i befintliga byggnader för att separat reglera temperaturen i varje rum eller, om det är motiverat, i en angiven uppvärmd zon av byggnadsenheten, bör övervägas när det är ekonomiskt genomförbart, till exempel när kostnaden utgör av den totala kostnaden för utbytet av värme generatorer. (22)Innovation och ny teknik gör det också möjligt för byggnader att bidra till en ekonomi där fossila bränslen fasas ut på en övergripande nivå, även inom transportsektorn. Byggnader kan t.ex. utnyttjas för att stimulera utvecklingen av infrastruktur som är nödvändig för smart laddning av elfordon och även göra det möjligt att använda bilbatterier som en energikälla, om medlemsstaterna väljer att satsa på detta. (23)I kombination med en ökad andel förnybar elproduktion producerar elfordon mindre koldioxidutsläpp vilket medför förbättrad luftkvalitet. Elfordon är en viktig del av övergången till ren energi som grundar sig på ener gieffektivitetsåtgärder, alternativa bränslen, förnybar energi och innovativa lösningar i fråga om energiflexibilitet. (1) och rådets direktiv /148/EG av om skydd för arbetstagare mot risker vid expo nering för asbest i arbetet (EUT L 330, 16.12.2009, s. 28). (2) och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av om minskning av nationella utsläpp av vissa luftföroreningar, om ändring av direktiv /35/EG och om upphävande av direktiv /81/EG (EUT L 344, 17.12.2016, s. 1). L 156/78 Europeiska unionens officiella tidning Byggregler kan utnyttjas effektivt för att införa riktade krav för att stödja utbyggnaden av infrastruktur för laddning på bilparkeringar i bostadshus och byggnader som inte är avsedda för bostäder. Medlemsstaterna bör föreskriva åtgärder för att förenkla utbyggnaden av infrastruktur för laddning i syfte att ta itu med hinder såsom delade incitament och administrativa svårigheter som enskilda ägare stöter på när de försöker installera laddningspunkter på sina parkeringsplatser. (24)Ledningsinfrastruktur skapar de rätta förutsättningarna för en snabb utbyggnad av laddningspunkter om och när det behövs.