prop · H703105 · 2020-03-16 00:00:00 — –den ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. Utgångspunkten för utbildningen av en enskild elev ska vara elevens behov och förutsättningar. När det gäller vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå ska de som har störst behov av utbildning prioriteras. Paragrafen innehåller övergripande mål för den kommunala vuxenutbild- ningen, en bestämmelse om utgångspunkten för utbildningen av enskilda elever och en prioriteringsregel för vuxenutbildning på gymna- sial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gym- I andra stycket ändras prioriteringsregeln i andra meningen. innebär att de som ska har störst behov av utbildning inom vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå ska prioriteras. ska göras mellan olika grupper ska framgå av förordning. Att bestämmelsen inte gäller vuxenutbildning på grund- läggande nivå, vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå eller vuxenutbildning i svenska för in- Prop. 2019/20:105 vandrare beror på att alla som uppfyller behörighetsvillkoren för dessa utbildningar har rätt till sådan utbildning. Någon prioritering i fråga om sökande till dessa utbildningar behöver därför inte göras. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.4. 5 § Utbildningen bedrivs i form av kurser. Utbildningen på gymnasial nivå och den särskilda utbildningen på gymnasial nivå bedrivs även i form av ett komvux- arbete. På gymnasial nivå betecknas kursernas och komvuxarbetets omfattning med gymnasiepoäng. Inom särskild utbildning på gymnasial nivå betecknas kursernas och komvux- arbetets omfattning med gymnasiesärskolepoäng. Paragrafen reglerar formerna för vuxenutbildning. Ändringarna innebär att gymnasiearbetet och gymnasiesärskolearbetet inom den kommunala vuxenutbildningen ersätts av ett komvuxarbete. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.1. 6 § För varje kurs ska det finnas en kursplan när det gäller utbildning på grundläggande nivå och särskild utbildning på grundläggande nivå. För varje ämne ska det finnas en ämnesplan när det gäller utbildning på gymnasial nivå och sär- skild utbildning på gymnasial nivå. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om kursplaner, ämnesplaner, gymnasiepoäng och gymnasiesärskolepoäng. Sådana föreskrifter får innebära att kursplaner eller ämnesplaner inte ska finnas eller att gymnasiepoäng eller gymnasiesärskolepoäng inte ska beräknas för vissa kurser. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får också meddela föreskrifter om mål för komvuxarbetet. Paragrafen innehåller bestämmelser om ämnesplaner och kursplaner. Ett nytt tredje stycke införs. Den nya bestämmelsen innebär att det blir möjligt för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om mål för komvuxarbetet. 35 § Betyg ska sättas på varje avslutad kurs och efter genomfört komvuxarbete. Inom den del av den särskilda utbildningen på grundläggande nivå som mot- svarar träningsskolan inom grundsärskolan ska betyg inte sättas. kurs ska i stället ett intyg utfärdas om att eleven har deltagit i kursen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytter- ligare föreskrifter om betygssättning och om komvuxarbetet i övrigt. Sådana föreskrifter får innebära att betyg inte ska sättas på vissa kurser. Paragrafen innehåller bestämmelser om betyg. Ändringen i första stycket innebär att betyg ska sättas efter genomfört komvuxarbete i stället för efter genomfört gymnasiearbete eller gymnasie- särskolearbete. I tredje stycket görs en ändring av bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter. Be- stämmelsen ändras så att bemyndigandet gäller föreskrifter om komvux- arbetet i stället för föreskrifter om gymnasiearbetet och gymnasie- särskolearbetet. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.2. 36 § Som betyg på utbildning på grundläggande nivå och i svenska för in- vandrare ska någon av beteckningarna Godkänt eller Icke godkänt användas. Som betyg på särskild utbildning på grundläggande nivå ska beteckningen God- För den elev som inte uppnår betyget Godkänt ska ett intyg om att eleven har deltagit i kursen utfärdas. Som betyg på utbildning på gymnasial nivå ska någon av beteckningarna A, B, C, D, E eller F användas. Betyg för godkända resultat betecknas med A, B, C, D Högsta betyg betecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke god- känt resultat betecknas med F. Som betyg på särskild utbildning på gymnasial nivå ska någon av beteck- ningarna A, B, C, D eller E användas för godkända resultat. tecknas med A och lägsta betyg med E. För den elev som inte uppnår betyget E ska ett intyg om att eleven har deltagit i kursen utfärdas. I paragrafen finns bestämmelser om betygsbeteckningar. Första stycket är nytt. I bestämmelsen regleras en ny betygsskala för vuxenutbildning på grundläggande nivå och vuxen- utbildning i svenska för invandrare. Inom dessa utbildningar ska betygs- skalan bestå av betygsstegen Godkänt och Icke godkänt. ska sättas om elevens resultat når upp till de kunskapskrav som finns för Om resultaten inte når upp till kunskapskraven ska i stället betyget Icke godkänt sättas. I andra stycket, som också är nytt, regleras betygssättning inom kom- munal vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå. Inom denna utbildning ska endast betyget Godkänt användas. ska sättas om elevens resultat når upp till de kunskapskrav som finns för den aktuella utbildningen. För den elev vars resultat inte uppnår kunskaps- kraven för betyget Godkänt ska det inte sättas något betyg alls. ett intyg utfärdas som visar att eleven har deltagit i kursen. Ändringen i tredje stycket innebär att bestämmelserna i stycket, som för närvarande även gäller vuxenutbildning på grundläggande nivå och vuxenutbildning i svenska för invandrare, inskränks till att endast gälla vuxenutbildning på gymnasial nivå. Ändringen i fjärde stycket innebär att bestämmelserna i stycket, som för närvarande även gäller vuxenutbildning som särskild utbild- ning på grundläggande nivå, inskränks till att endast gälla vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.2. 40 § Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från vuxenutbildning ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla kurser som det sätts betyg på och i Detta gäller även den som har fått betyg på kursen, komvuxarbetet, ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete. elev i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan får dock inte genomgå prövning i en kurs, ett gymnasiearbete eller ett gymnasiesärskolearbete om eleven har fått minst betyget E på kursen, gymnasiearbetet eller gymnasiesärskolearbetet. Prövning får göras bara hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen eller, när det gäller komvuxarbete, utbildning inom det kunskapsområde som kom- Med prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i kursplaner eller ämnesplaner. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter om prövning. Paragrafen innehåller bestämmelser om prövning. I första och andra styckena görs ändringar som innebär att det blir möjligt för den som vill ha betyg från vuxenutbildning att genomgå prövning i komvuxarbete. Ändringen är en följd av att gymnasie- arbete och gymnasiesärskolearbete inom den kommunala vuxenutbild- ningen ersätts av komvuxarbete, se författningskommentaren till 5 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.2. 12.3Förslaget till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) 17 § De som genomgår utbildning ska av huvudmannen för utbildningen ges tillfälle att medverka i arbetsmiljöarbetet på arbetsstället, om det är rimligt med hänsyn till utbildningens art och utbildningsperiodens längd. Omfattningen och utformningen av elevernas deltagande i skolans arbetsmiljö- arbete ska anpassas efter deras ålder, mognad och förutsättningar i övrigt när det gäller 1.elever i förskoleklass och i lägre årskurs än årskurs 7 i , special- skolan och i motsvarande utbildningar samt i sameskolan, 2.elever i grundsärskolan, gymnasiesärskolan och motsvarande utbildningar, 3.elever i vuxenutbildning som särskild utbildning. Elever i årskurs 7–9, specialskolans årskurs 7–10 och gymnasie- skolan samt motsvarande utbildningar företräds i arbetsmiljöarbetet av elev- skyddsombud. De som genomgår eftergymnasial utbildning och annan utbildning för vuxna än vuxenutbildning som särskild utbildning företräds i arbetsmiljöarbetet av studerandeskyddsombud. Ett studerandeskyddsombud ska vara . Paragrafen reglerar elevers medverka i arbetsmiljöarbete. Ändringarna i andra och fjärde styckena innebär att särskild utbildning för vuxna ersätts med vuxenutbildning som särskild utbildning. Ändringarna är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.6. 12.4Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) 8 § Från skatteplikt undantas omsättning av tjänster som utgör 2019/20:105 1. grundskole-, gymnasieskole- eller högskoleutbildning, om utbildningen anordnas av det allmänna eller en av det allmänna för utbildningen erkänd utbild- 2.utbildning som berättigar studerande till studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) eller till a) statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för –kortare studier om funktionshinder, –kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionshinder, och –studier inom vuxenutbildning som särskild utbildning, eller b)statsbidrag som administreras av för kortare studier i alfabeti- sering i samiska. Undantaget från skatteplikt enligt första stycket omfattar även omsättning av varor och tjänster som omsätts som ett led i utbildningen. Utbildning som tillhandahålls av utbildare mot ersättning från en uppdragsgivare som själv utser de personer som ska utbildas (uppdragsutbildning) omfattas av undantaget endast om utbildningen ingår i en av uppdragsgivaren bedriven egen utbildning enligt första stycket. Paragrafen reglerar undantag från skatteplikt för omsättning av vissa tjänster som utgör utbildning. Ändringen i första stycket innebär att särskild utbildning för vuxna er- sätts med vuxenutbildning som särskild utbildning. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.6. 12.5Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 34 § Följande ersättningar i samband med studier ska tas upp: 1.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 2.utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå. Studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) ska inte tas upp. 1.statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för – kortare studier om funktionsnedsättning, – kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionsnedsättning, och –studier inom vuxenutbildning som särskild utbildning, 2.statsbidrag som administreras av för kortare studier i alfa- betisering i samiska, 3.kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning som betalas ut av , eller 4.studiestartsstöd som betalas ut av . I paragrafen anges vilka ersättningar i samband med studier som ska tas upp respektive inte ska tas upp i inkomstslaget tjänst. Ändringen i andra stycket innebär att särskild utbildning för vuxna er- Prop. 2019/20:105 sätts med vuxenutbildning som särskild utbildning. är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.6. 12.6Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 25 § Studiemedel får inte lämnas eller tas emot för den tid för vilken det lämnas 1.studiehjälp enligt 2 kap., 2.aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller etableringsersättning för att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 3.sjukersättning, aktivitetsersättning eller rehabiliteringsersättning enligt socialförsäkringsbalken, 4.statsbidrag som administreras av Specialpedagogiska skolmyndigheten för –kortare studier om funktionsnedsättning, –kortare studier på grundskole- eller gymnasienivå som är särskilt anpassade för personer med funktionsnedsättning, och –studier inom vuxenutbildning som särskild utbildning, 5.statsbidrag som administreras av för kortare studier i alfabeti- sering i samiska, 6.utbildningsbidrag för kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen för personer som har en examen på forskarnivå, eller 7.studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt eller fullgör utbildning till reserv- eller yrkes- officer. Studiemedel får inte lämnas för högskoleutbildning på forskarnivå om den studerande är eller har varit anställd som doktorand. Studiemedel får inte lämnas för den tid då den studerande beviljats studiestöd eller motsvarande studiefinansiering från ett annat land. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilken utländsk studiefinansiering som ska omfattas av detta stycke. Regeringen får meddela föreskrifter om avvikelser från första stycket. Paragrafen innehåller en bestämmelse om i vilka fall studiemedel inte får lämnas eller tas emot. Ändringen i första stycket innebär att särskild utbildning för vuxna er- sätts med vuxenutbildning som särskild utbildning. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.6. 12.7Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 5 § Sekretess gäller i annan utbildningsverksamhet än sådan som anges i 1–3 §§ för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om en enskilds personliga förhållanden hos psykolog, kurator eller hos studie- och yrkesvägledningen, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Sekretess gäller i elev- vårdande verksamhet i övrigt inom arbetsmarknadsutbildningen, den kommunala vuxenutbildningen och folkhögskolan för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Sekretess gäller i annan utbildningsverksamhet än sådan som anges i 1–3 §§ i annat fall än som avses i första stycket och hos Universitets- och högskolerådet i verksamhet som avser biträde vid antagning av studenter för uppgift om en en- skilds identitet, adress och andra liknande uppgifter om en enskilds personliga för- hållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen innehåller bestämmelser om sekretess i vissa typer av utbild- ningsverksamhet. Första stycket ändras så att särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare tas bort. Ändringen är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skol- väsendet utan i stället ska ingå i skolformen vuxenutbildning och att utbildning i svenska för invandrare är en del av den kommunala vuxenutbildningen. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.6. 12.8Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) 33 § I fråga om lärare eller förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före tillämpas för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av eller, när det gäller undervisning i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller vuxenutbildning som särskild utbildning, längst till utgången av . Lärare som saknar legitimation för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före är för anställningen behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av eller, när det gäller betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller vuxen- utbildning som särskild utbildning, längst till utgången av . Första stycket gäller inte lärare och förskollärare som avses i 2 kap. 17 § i den nya skollagen och som före har ingått avtal om anställning för att bedriva sådan undervisning som avses i samma paragraf. I fråga om en lärare som avses i 2 kap. 17 § första stycket 1 i den nya skollagen gäller detta dock bara om han eller hon uppfyller de krav som anges där. Andra stycket gäller inte lärare som har ingått avtal om anställning utan tidsbegränsning före för att bedriva sådan undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket i den nya skollagen. I paragrafen finns övergångsbestämmelser som avser undantag från krav på legitimation och behörighet för lärare, förskollärare och fritidspeda- goger som har ingått avtal om anställning före . Ändringarna i första och andra styckena innebär att särskild utbildning för vuxna ersätts med vuxenutbildning som särskild utbildning. Ändringarna är en följd av att särskild utbildning för vuxna inte längre ska vara en egen skolform inom skolväsendet utan i stället ska ingå i skol- formen vuxenutbildning. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.6. 12.9Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:571) om försöksverksamhet med branschskolor 1 § En huvudman för utbildning på ett yrkesprogram inom gymnasieskolan eller för vuxenutbildning enligt skollagen (2010:800) får, inom ramen för en försöksverksamhet, med bibehållet huvudmannaskap sluta avtal med en bransch- skola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning (entreprenad). De uppgifter som får överlämnas på entreprenad är undervisning i karaktärsämnen som har en yrkesinriktad profil (yrkesämnen) och undervisning som avser sådant gymnasiearbete eller komvuxarbete som ingår i utbildningen enligt skollagen. Om sådan undervisning överlämnas på entreprenad, får även den myndig- hetsutövning som hör till en lärares undervisningsuppgift och uppgifter som inte är hänförliga till undervisningen överlämnas till branschskolan på entreprenad. Endast en kommun, en region eller en enskild fysisk eller juridisk person som uppfyller vissa villkor kan efter ansökan till den myndighet som regeringen bestämmer få ett godkännande att bedriva branschskola. Regeringen får meddela föreskrifter om sådana villkor och om urval. Paragrafen innehåller en bestämmelse om att bl.a. en huvudman för kom- munal vuxenutbildning får sluta avtal med en branschskola om att skolan utför vissa uppgifter inom sådan utbildning (entreprenad). Ändringen i första stycket innebär att även undervisning som avser ett sådant komvuxarbete som ingår i utbildningen ska få överlämnas på entreprenad. Ändringen är en följd av att gymnasiearbete och gymnasie- särskolearbete inom den kommunala vuxenutbildningen ersätts av kom- vuxarbete. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.2. Sammanfattning av betänkandet En andra och en annan chans – ett komvux i tiden (SOU 2018:71) En viktig utgångspunkt för utredningens arbete har varit att se komvux och särvux som en naturlig del av skolväsendet, även om de på många sätt har särskilda förutsättningar och behov. Utredningen har dock noterat att vuxenutbildningen tyvärr inte alltid getts tillräckliga förutsättningar och ofta hanterats som en sidovagn skild från skolväsendet i övrigt. har kraven ökat på vuxenutbildningen att möta och kunna hantera allt fler politikområdens behov. Det handlar om att vuxenutbildningen inte bara ses som ett utbildningspolitiskt instrument med syfte att ge individer en andra chans och personlig utveckling, utan om att i allt högre grad även kunna fungera som stöd i etableringen av nyanlända, som komplement i arbetsmarknadspolitikens stärkande av individens jobbchanser och som näringspolitiskt verktyg för att bredda kompetensförsörjningen. En stor del i denna utveckling är att elevgruppen i komvux har blivit allt mer heterogen och att allt fler har särskilda behov av stöd. Vuxenutbildningen behöver följa utvecklingen av samhällets och individens behov för att kunna möta de utmaningar som finns och skapa nya möjligheter. Med rätt förutsättningar kan vuxenutbildningen vara lösningen för många skilda behov nu och framöver. Utredningen konstaterar att den vetenskap och beprövade erfarenhet, som all utbildning enligt skollagen ska bygga på, i hög grad saknas i vuxenutbildningen. Bilden av att vuxenutbildningen hamnar vid sidan om övriga skolväsendet i olika satsningar visas även i att komvux inte direkt omfattas av regeringens uppdrag till att ta fram och bedriva nationella skolutvecklingsprogram. En viktig utgångspunkt för utredningen har varit att de åtgärder som föreslås leder till en mer sammanhållen vuxenutbildning som fungerar väl med såväl arbetsmarknaden som med andra delar av utbildningssystemet. har det varit angeläget att ta hänsyn till att inte föreslagna förändringar får negativa konsekvenser i andra delar av skolväsendet. Utredningens förslag utgår ifrån att professionen måste ges rätt förut- sättningar, att utbildningen ska vara individanpassad och likvärdig över landet, ses som en inkluderad del i skolväsendet och kunna möta en breddad målgrupp med allt från högt motiverade yrkesväxlare till personer med kort utbildning och bristande studievana. Under arbetets gång har utredningen stött på ett antal aspekter som är centrala för vuxenutbildningen och som har beröring till utredningens förslag till förändringar. Dessa berörs i kapitel fyra. Exempelvis är dagens målformulering för komvux i skollagens 20 kap. 2 § skriven utifrån ett perspektiv som inte tar hänsyn till hur vuxenutbildningen har förändrats. Vuxenutbildningen har allt mer fått en vidgad roll för arbetsmarknadspolitik, integration och kompetensförsörjning. kommuner och branscher upplever att det är viktigt att vara tydligare med att komvux spelar en viktig roll för arbetslivets kompetensförsörjning. Detta inte minst mot bakgrund av att det numera är uppenbart att det inte är tillräckligt att se enbart gymnasieskolan som bas för kompetens- Utredningen förslår därför en förändring av skollagens 20 kap. 2 § så att det framgår att den kommunala vuxenutbildningen utgör en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbets- livet och en grund för fortsatt utbildning. Utredningen konstaterar att de nuvarande urvalsreglerna fungerar mindre väl, leder till att individer som vill byta utbildnings- eller yrkesbana i fler fall inte får tillgång till yrkesutbildningar inom komvux, även om de har stora behov av en viss utbildning. Utredningen landar i att det inte är lämpligt att lösa dessa problem med ännu en undantagsregel då det ytterligare skulle öka otydligheten i regelverket. Utredningen föreslår därför en ny prioriteringsprincip i skollagen, samt nya urvalsgrunder för komvux och regionalt yrkesvux. Förändringarna leder till en ökad samstämmighet mellan skollagen och underliggande förordningar, samt en prioriteringsmodell som står bättre i samklang med de behov vuxen- utbildningen ska svara mot.