prop · H703144 · 2020-04-06 00:00:00 — förslag: Det saknas förslag på datum för ikraftträdande. Det finns inte heller något förslag på att förordningen ska upphävas. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft några synpunkter i dessa frågor. Skälen för förslaget: Lagändringarna bör träda i kraft , vilket bedöms vara . bör förordningen om att bestämmelserna i smittskyddslagen (2004:168) om allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomar ska tillämpas på infektion med 2019-nCoV upphöra att gälla. I 46 kap. socialförsäkringsbalken, förkortad SFB finns bestämmelser om rätt till ersättning av allmänna medel för personer som är smittbärare, men som inte har förlorat arbetsförmågan och därför inte har rätt till sjuk- penning eller sjuklön. Enligt 46 kap. 5 § kan s.k. smittbärarpenning betalas ut om smittbäraren måste avstå från förvärvsarbete på grund av beslut enligt bl.a. smittskyddslagen eller, utan att sådant beslut har fattats, på grund av läkarundersökning eller hälsokontroll som syftar till att klarlägga om en person är smittad av en allmänfarlig sjukdom. penning har enligt 46 kap. 20 § SFB en smittbärare rätt till skälig ersättning för resekostnader i samband med läkarundersökning, hälsokontroll och vård samt behandling eller annan motsvarande åtgärd som sker på grund av bestämmelserna i smittskyddslagen. I smittskyddslagen anges även att undersökning och vård samt behandling som läkare bedömer minska risken för smittspridning och som ges bl.a. inom regionernas hälso- och sjukvård ska vara kostnadsfri för patienten. Vidare är läkemedel som förskrivits av läkare mot en allmänfarlig sjukdom och som bedöms minska risken för smittspridning kostnadsfria för patienten. propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2020/19:132 s. 96) lämnat förslag som gör det möjligt att meddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna i om bl.a. smittbärarpenning och handläggning av sådana ärenden. att redan med nuvarande lagstiftning antas antalet individer med rätt till Vid t.ex. ändrade krav på vilka handlingar som ska bifogas en ansökan antas utgifterna komma att öka ytterligare. föreslår därför i propositionen att resurserna för smittbärarpenning ökas 2003/04:158 s. 101–102) framgår att genomförandet av enstaka hälsokontroller inte torde kunna leda till annat än försumbara Arbetet bör kunna skötas med hjälp av personal som också under normala förhållanden deltar i smittskyddsarbetet. kostnader för de lokaler som kan komma att behövas kan knappast antas Sådana lokaler torde i regel finnas tillgängliga på de flygplatser eller de hamnar där åtgärden i första hand kan aktualiseras. däremot blir sådan att många hälsokontroller måste utföras under en längre tid, kan särskilda personalkostnader troligen uppstå. som förstärkning av personalen kan då komma att behövas. blir fråga om en mycket , bör emellertid kostnadsökningen kunna Med anledning av att EU:s stats- och regeringschefer har ställt sig bakom meddelande (COM(2020) 115 final) om ett samordnat agerande, beslutade regeringen att tillfälligt stoppa icke nödvändiga resor till från en annan stat än en EES-stat eller , i syfte att hindra att det virus som orsakar covid- 19 förs in i landet eller sprids till andra länder. Beslutet gäller från och med och upphör att gälla vid utgången av . icke nödvändiga resor till alla länder. För länder eller områden där har beslutat om att avråda från resor, 2019/20:144 gäller i stället dessa beslut. Beslutet om avrådan gäller till och med , varefter en ny bedömning kommer att göras. torde minska behovet av att vidta hälsokontroller på platsen för inresa. SKR har i sitt remissvar framhållit att den föreslagna klassificeringen kan få konsekvenser vid karantänsflygplatser avseende karantänslokaler för många personer . platserna har framför allt kapacitet att härbärgera passagerare under ett Vad beträffar kostnader som kan antas uppstå med anledning av ett beslut om karantän är det i första hand kostnader för lokaler, personal och måltider som kan komma i fråga. Alla dessa poster är svåra att beräkna. När det gäller karantänslokaler förordas i första hand användning av mindre hotell, pensionat eller kursgårdar. Beträffande den möjligheten kan det anmärkas att kostnaden kan bli beroende av i vilken utsträckning hotell- eller kursverksamhet kan bedrivas i den akuta situationen och vilken ersättning som regionen och näringsidkaren kommer överens om. Efter ett beslut om karantän aktualiseras också kostnader för den ersättning som enligt 46 kap. 5 § SFB ska betalas ut till den som på grund av karantänsbeslutet måste avstå från förvärvsarbete. givetvis många även vid en beräkning av dessa kostnader. också drabbas av ett produktionsbortfall på grund av att en del av dem som hålls i karantän genom frihetsberövandet hindras från att utföra förvärvs- arbete som de annars skulle ha utfört. Karantänshållning kan framför allt bli nödvändigt när resenärer kommer direkt från områden där omfattande Beslut om avspärrning kan föranleda ett antal olika kostnader som i hög grad blir beroende av det avspärrade områdets storlek och beskaffenhet i Sålunda finns det till att börja med anledning att räkna med kost- nader för att åstadkomma fysiska hinder för trafik till och från området och Det kan också uppstå kostnader för olika special- arrangemang för att tillgodose skilda slag av service. avspärrning kan vidare en samhällskostnad i form av produktionsbortfall uppstå på grund av att en del av dem som får sin rörelsefrihet begränsad inte kan utföra något förvärvsarbete. Antalet överklaganden kan inte antas bli så stort att domstolarnas arbets- belastning påverkas i någon nämnvärd grad. Att covid-19 blir klassad som en samhällsfarlig sjukdom medför bl.a. att ska lämna biträde vid verkställighet. om avspärrning gäller det även vid beslut om hälsokontroll och karantän. I fråga om dessa beslut får emellertid kostnaderna antas bli begränsade. anser att kostnadsfrågan för myndighetens biträde vid verkställighet av bl.a. avspärrningar och karantän är svårbedömd. omprioritering av verksamheten kan behöva ske beroende på omfattning. lyfter i sitt remissvar att det inte framgår vilka närmare överväganden som lagts till grund för antagandet att kostnaderna förväntas Detta är en svårbedömd beräkning då ett flertal osäker- hetsfaktorer ingår, t.ex. omfattning på nationell smittspridning, antal fall, var i landet spridning sker etc. framhåller att viss om- prioritering kan behöva ske i verksamheten för att lämna biträde. hälsomyndigheten bedömer att det finns en mycket hög risk för smittspridning i samhället i . har dock dels en god beredskap att hantera detta, dels en solid smittskyddsstruktur. Vid en ännu Prop. 2019/20:144 mer omfattande nationell smittspridning, kan dock läget bli annorlunda, och en större omprioritering av ett flertal samhällsviktiga verksamheter behöver ske. I propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (2019/20:132 s. 109) framhåller regeringen att extraordinära smittskyddsåtgärder kan behöva vidtas med anledning av covid-19, t.ex. karantän av smittade eller misstänkt smittade personer. För detta behöver ändamålsenliga karantänsplatser finnas tillgängliga. mot denna bakgrund har regeringen i den propositionen föreslagit att ändamålet för anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg utvidgas till att även omfatta extraordinära smittskyddsåtgärder och att anslaget ökas med för dessa åtgärder. En tillämpning av de extraordinära smittskyddsåtgärderna för att försöka hindra spridningen av covid-19 i ett krisläge skulle kunna leda till en betydande ökning av kostnaderna för smittskyddet. Mot en tänkbar kostnadsökning ska emellertid ställas de kostnader för samhället som skulle kunna uppstå vid en epidemisk spridning av sjukdomen. Det finns en uppenbar risk att dessa kostnader skulle kunna bli mycket stora. SKR lyfter i sitt remissvar att beredskapsläget i samtliga regioner är gott och att enstaka smittfall kan hanteras i den ordinarie organisationen. De anser även att regionerna ska få full kostnadstäckning vid denna extraordinära händelse. Generellt syftar de extraordinära smittskyddsåtgärderna till att minska både belastning samt kostnader för hälso- och sjukvården. Förslaget till lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168) Bilaga 1 och 2 Covid-19 (tidigare benämnd infektion med 2019-nCoV) förs upp som en allmänfarlig sjukdom i bilaga 1 och en samhällsfarlig sjukdom i bilaga 2 till smittskyddslagen (2004:168). Det innebär att de åtgärder i smittskyddslagen som endast får vidtas för allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomar såsom t.ex. tvångsundersökning, isolering, hälsokontroll på platsen för inresa, karantän och avspärrningar får vidtas för covid-19. I bilaga 2 görs dessutom en ändring av ordningsföljden av sjukdomarna. Punkt 1 anger när lagen träder i kraft. Punkt 2 innebär att när lagen träder i kraft upphävs förordningen (2020:20) om att bestämmelserna i smittskyddslagen (2004:168) om allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomar ska tillämpas på infektion Hemställan om att infektion med 2019-nCoV klassificeras som allmänfarlig och samhällsfarlig sjukdom hemställer om att regeringen föreskriver att smittskyddslagens (2004:168) bestämmelser om sådana allmänfarliga sjukdomar som avses i lagens bilaga 1 och sådana samhällsfarliga sjukdomar som avses i lagens bilaga 2 ska tillämpas på infektion av 2019-nCoV. Ett nytt coronavirus 2019-nCoV har identifierats i staden , . Viruset har orsakat ett utbrott med ett stort antal insjuknade där vissa smittade utvecklat svår lunginflammation. Antalet smittade ökar ständigt och fall har upptäckts i många delar av världen. Det totala antalet bekräftade fall är per uppe i 9818 och 213 dödsfall har rapporterats. Smittan sprids som droppsmitta med en inkubationstid på 2– . Även om den initiala smittkällan misstänks vara djur har viruset även visats kunna smitta mellan människor, inklusive i vårdsituationer. Det nya coronaviruset 2019-nCoV har vid genetisk kartläggning uppvisat släktskap med SARS-coronavirus som orsakade ett världsomspännande utbrott –2003. I och med att denna variant av coronavirus är nytt, finns sannolikt ingen immunitet i befolkningen, vilket gör att 2019-nCoV har potential att spridas till många människor. Mycket är fortfarande okänt kring virusets smittsamhet, spridning och allvarlighetsgrad, men virusspridning i flera led har beskrivits och det är rimligt att anta att det har potential att spridas vidare i populationen om inte effektiva smittskyddsåtgärder vidtas. Skälen för myndighetens hemställan Vid sitt möte rekommenderade () generaldirektören att utlysa ett s.k. Public Health Emergency of International Concern (PHEIC), vilket han också gjorde . WHO bedömer läget i som allvarligt, men att kinesiska myndigheter har hanterat situationen kraftfullt och med nödvändiga åtgärder. Även om smittspridningen utanför är begränsad uttrycker WHO oro inför risken av spridning av infektionen i länder med svaga hälsosystem och bristfälligt utvecklad beredskap. Inga restriktioner för handel eller resande föreslås. Alla länder uppmanas av WHO att vidta kraftfulla åtgärder för att hitta smittade, isolera och behandla fall, kartlägga smittvägar samt vidta andra icke-medicinska åtgärder för att minska risken för smittspridning. gör bedömningen att det finns en risk för att personer som smittats av infektion av 2019-nCoV, eller löper risk att vara smittade, kan komma att anlända till så länge utbrottet pågår. Risken för vidare smittspridning i , såväl till enstaka individer som till samhället i stort bedöms dock vara låg. De mest effektiva åtgärderna för att identifiera smitta är information till resenärer, och till den bredare allmänheten, om utbrottet, om effektiva hygienåtgärder samt om nödvändigheten för resenärer från områden med smittspridning att söka vård vid symptom på sjukdom. I vissa fall kan dock mer ingripande åtgärder riktade mot enskild komma att bli aktuella. Sådana åtgärder är bara möjliga om sjukdomen kan hanteras med stöd av smittskyddslagen. Ovanstående riskbedömningar kan också komma att ändras vid en stor smittspridning i omvärlden, särskilt i länder med svag infrastruktur och dåligt fungerande smittskydd där vi har anledning att befara ett mycket större inflöde av personer med 2019-nCoV-infektion. Även om risken för vidare smittspridning i det svenska samhället i ett sådant läge fortfarande bedöms som låg så anser att infektion med 2019- nCoV bör regleras i smittskyddslagen för att en god beredskap mot smittsamma sjukdomar ska kunna upprätthållas. Beroende på allvarligheten av hotet mot befolkningens hälsa kan en sjukdom betecknas som allmänfarlig eller samhällsfarlig (1 kap. 3 § smittskyddslagen). De allmänfarliga sjukdomarna utgörs av smittsamma sjukdomar som kan vara livshotande, innebära långvarig sjukdom eller svårt lidande eller medföra andra allvarliga konsekvenser och där möjlighet finns att förebygga smittspridning genom åtgärder som riktas till den enskilda individen. Sådana åtgärder kan t.ex. vara att särskilda förhållningsregler meddelas, tvångsundersökning och tillfällig isolering beslutas samt övriga bestämmelser som rör allmänfarliga sjukdomar tillämpas. Medicinska åtgärder mot infektionen i form av t.ex. vaccination eller läkemedelsbehandling saknas . Infektion med 2019-nCoV leder i många fall till allvarlig lungsjukdom som kräver intensivvård och den beräknade dödligheten så här långt i utbrottet ligger så högt som av de smittade. De åtgärder som kan beslutas i enlighet med smittskyddslagen kan minska spridningen av sjukdomen. bedömer därför att infektion med 2019-nCoV är en sådan sjukdom som uppfyller kriterierna för allmänfarlig sjukdom. Om en allmänfarlig sjukdom kan få en sådan spridning i samhället att den medför en allvarlig störning eller överhängande risk för en allvarlig störning i samhällsviktiga funktioner och den kräver extra ordinära smittskyddsåtgärder ska den betecknas om samhällsfarlig. Trots att kunskaper och erfarenheter av 2019-nCoV är begränsade talar aktuell kunskap för att sjukdomen kan medföra allvarliga störningar i samhällsviktiga funktioner. I den kontinuerliga uppföljningen av utbrottet av 2019- nCoV i , och främst då i , som görs av WHO framkommer att utbrottet har skapat allvarliga störningar i samhällsviktiga funktioner. Sjukvården har snabbt blivit överbelastad i sådan grad att man nu uppför nya sjukhusbyggnader. Till följd av smittspridningen eller rädslan för smittspridning har detaljhandelsföretag och industrianläggningar stängt, skolloven förlängts och de allmänna kommunikationerna i området i stor utsträckning ställts in. Vidare har den internationella flygtrafiken till och från begränsats och gränsövergångar till vissa grannländer stängts. Den omständigheten att medicinska åtgärder mot virusinfektionen i form av t.ex. vaccination eller specifik läkemedelsbehandling helt saknas innebär att de extraordinära smittskyddsåtgärder som är möjliga att vidta mot samhällsfarliga sjukdomar (3 kap. 8–11 §§ smittskyddslagen), utöver vad som gäller för de allmänfarliga sjukdomarna, kommer kunna vara av avgörande betydelse för smittskyddet. Det kan t.ex. röra sig om obligatorisk hälsokontroll vid inresa, karantän eller avspärrning av avgränsade områden, s.k. cordon sanitaire. Karantän och avspärrning har också använts av de kinesiska myndigheterna under det pågående utbrottet vilket av WHO bedömt vara adekvata och effektiva åtgärder. Mot bakgrund av ovanstående bedömer att infektion med 2019-nCoV är en sjukdom som skulle kunna få en sådan spridning som kan medföra en allvarlig störning eller en överhängande risk för en allvarlig störning i samhällsviktiga funktioner. De smittskyddsåtgärder som är möjliga att vidta enligt smittskyddslagen för allmänfarliga sjukdomar riskerar att vara otillräckliga och därmed kan det krävas att extraordinära smittskyddsåtgärder sätts in. Sjukdomen uppfyller alltså enligt bedömning även kriterierna för att vara en samhällsfarlig sjukdom. I lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare finns bestämmelser om rätt till ersättning av allmänna medel för personer som är smittbärare, men som inte har förlorat arbetsförmågan och därför inte har rätt till sjukpenning eller sjuklön. Enligt 3 § kan s.k. smittbärarpenning betalas ut om smittbäraren måste avstå från förvärvsarbete på grund av beslut enligt bl.a. smittskyddslagen eller, utan att sådant beslut har fattats, på grund av läkarundersökning eller hälsokontroll som syftar till att klarlägga om en person är smittad av en allmänfarlig sjukdom. Utöver smittbärarpenning ges även rätt till skälig ersättning för resekostnader i samband med läkarundersökning, hälsokontroll och vård samt behandling eller annan motsvarande åtgärd som sker på grund av bestämmelserna i smittskyddslagen. I smittskyddslagen anges även att undersökning och vård samt behandling som läkare bedömer minska risken för smittspridning och som ges bl.a. inom regionernas hälso- och sjukvård ska vara kostnadsfri för patienten. Vidare är läkemedel som förskrivits av läkare mot en allmänfarlig sjukdom och som bedöms minska risken för smittspridning kostnadsfria för patienten. Av proposition 2003/04:158 Extraordinära smittskyddsåtgärder framgår att genomförandet av enstaka hälsokontroller inte torde kunna leda till annat än försumbara kostnadsökningar. Arbetet bör kunna skötas med hjälp av personal som också under normala förhållanden deltar i smittskyddsarbetet. Några kostnader för de lokaler som kan komma att behövas kan knappast antas uppstå. Sådana lokaler torde i regel finnas tillgängliga på de flygplatser eller de hamnar där åtgärden i första hand kan aktualiseras. Om situationen däremot blir sådan att många hälsokontroller måste utföras , kan särskilda personalkostnader troligen uppstå. Såväl omfördelning som förstärkning av personalen kan då komma att behövas. Om det inte blir fråga om en mycket , bör emellertid kostnadsökningen kunna bli begränsad. Vad beträffar kostnader som kan antas uppstå med anledning av ett beslut om karantän är det i första hand kostnader för lokaler, personal och måltider som kan komma i fråga. Alla dessa poster är svåra att beräkna. När det gäller karantänslokaler förordas i första hand användning av mindre hotell, pensionat eller kursgårdar. Beträffande den möjligheten kan anmärkas att kostnaden kan bli beroende av i vilken utsträckning hotell- eller kursverksamhet kan bedrivas i den akuta situationen och vilken ersättning som regionen och näringsidkaren kommer överens om. Efter ett beslut om karantän aktualiseras också kostnader för den ersättning som enligt 3 § lagen om ersättning till smittbärare ska betalas ut till den som på grund av karantänsbeslutet måste avstå från förvärvsarbete. Osäkerhetsfaktorerna är givetvis många även vid en beräkning av dessa kostnader. Samhället kan också drabbas av ett produktionsbortfall på grund av att en del av dem som hålls i karantän genom frihetsberövandet hindras att utföra förvärvsarbete som de annars skulle ha utfört. Beslut om avspärrning kan föranleda ett antal olika kostnader som blir i hög grad beroende av det avspärrade områdets storlek och beskaffenhet i övrigt. Sålunda finns det till att börja med anledning att räkna med kostnader för att åstadkomma fysiska hinder för trafik till och från området och för polisbevakning. Det kan också uppstå kostnader för olika specialarrangemang för att tillgodose skilda slag av service till beslut om karantän kan vidare en samhällskostnad i form av produktionsbortfall uppstå på grund av att en del av dem som får sin rörelsefrihet begränsad inte kan utföra något förvärvsarbete. Att infektion med 2019-nCoV blir klassad som en samhällsfarlig sjukdom medför bl.a. att polismyndigheten ska lämna biträde vid verkställighet. Förutom vid beslut om avspärrning gäller det även vid beslut om hälsokontroll och karantän. I fråga om dessa beslut får emellertid kostnaderna antas bli försumbara. Antalet överklaganden kan inte antas bli så stort att domstolarnas arbetsbelastning påverkas i någon nämnvärd grad. En tillämpning av de extraordinära smittskyddsåtgärderna för att försöka hindra spridningen av infektion med 2019-nCoV i ett krisläge skulle kunna leda till en betydande ökning av kostnaderna för smittskyddet. Mot en tänkbar kostnadsökning ska emellertid ställas de kostnader för samhället som skulle kunna uppstå vid en epidemisk spridning av sjukdomen. Det finns en uppenbar risk att dessa kostnader skulle kunna bli mycket stora. 2003/04:158 Extraordinära smittskyddsåtgärder s. 101 f. redogör regeringen för vilka konsekvenser som blir följden av att regelverket om extraordinära smittskyddsåtgärder blir tillämpligt för smittkoppor och svår akut respiratorisk sjukdom (SARS). Regeringen gjorde då den bedömningen att förslagen skulle rymmas inom de finansiella ramarna för smittskyddsarbetet för staten. För kommuner och regioner bedömdes förslaget inte innebära några nämnvärt ökade kostnader. Förslaget medför inte några nya skyldigheter för regionerna och bedöms inte inskränka den kommunala självstyrelsen. Regeringen bör utnyttja sitt bemyndigande Mot bakgrund av vad som ovan framgår om riskbedömningar samt vad som är känt om sjukdomens konsekvenser och spridning önskar myndigheten en klassificering i enlighet med hemställan . bedömer att prövning inte kan avvaktas och föreslår därför att regeringen utnyttjar bemyndigandet i 9 kap. 2 § smittskyddslagen, i likhet med vad som gjorts enligt nuvarande och tidigare smittskyddslag (se SFS 2006:137, SFS 2009:380 och SFS 2003:140). I det sistnämnda fallet avsåg regleringen SARS. Infektion med 2019-nCoV är en tidigare inte beskriven sjukdom och uppfyller därmed stadgandet i 9 kap. 2 § smittskyddslagen att regeringen får meddela föreskrift endast om det vid smittskyddslagens ikraftträdande inte var känt att sjukdomen uppfyller kriterierna i 1 kap. 3 andra och tredje stycket. Förordning (2020:xxx) om att bestämmelserna i smittskyddslagen (2004:168) om allmänfarliga och samhällsfarliga sjukdomar ska tillämpas på infektion av 2019-nCoV Regeringen föreskriver med stöd av 9 kap. 2 § smittskyddslagen (2004:168) att bestämmelserna i samma lag om sådana allmänfarliga sjukdomar som avses i bilaga 1 och sådana samhällsfarliga sjukdomar som avses i bilaga 2 till lagen ska tillämpas på infektion av 2019-nCoV, som är ett coronavirus. Denna förordning träder i kraft den xx xxxx 2020. –––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––– Beslut i detta ärende har fattats av generaldirektör . I den slutliga handläggningen avdelningschefen och avdelningschefen deltagit. Föredragande har varit chefsjuristen . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Skriftliga synpunkter över hemställan har getts in av Kommuner och Regioner Remissinstanser avseende hemställan om att infektion med 2019-nCoV bör klassificeras som allmänfarlig och samhällsfarlig sjukdom Efter remiss har yttrandet kommit in från , , , , , Kommuner och Regioner. Följande remissinstanser har angett att de inte har några synpunkter på förslaget: , Förvaltningsrätten i , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, hamnar, , Swedavia, Transportstyrelsen, Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsminister , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Shekarabi, Ygeman, , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2019/20:144 Covid-19 och ändringar i smittskyddslagen