prop · H703127 · 2020-03-23 00:00:00 — I , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasiesko- lan och gymnasiesärskolan får enligt skolförordningen och gymnasie- förordningen fjärrundervisning, till skillnad från enligt den i avsnitt 4.1.3nämnda förordningen om försöksverksamhet med fjärrundervisning, bara anordnas inom ett fåtal ämnen: moderna språk, modersmål, samiska i sameskolan och teckenspråk. Fjärrundervisning får också användas för att ge elever studiehandledning på modersmålet och integrerad samisk undervisning i . Med integrerad samisk undervisning i grund- skolan avses undervisning med samiska inslag och undervisning i samiska för samiska elever utöver den undervisning som anordnas som moders- målsundervisning i samiska och som integreras med motsvarande utbild- ning för andra elever i (12 kap. 13 och 14 §§ skolförord- ningen). Fjärrundervisning får endast genomföras om det inte finns någon behörig lärare eller i vissa fall annan lämplig person att tillgå inom huvud- mannens skolenhet eller om elevunderlaget är otillräckligt. Vid fjärrunder- visning ska det finnas en handledare närvarande i den lokal där eleverna befinner sig (5 a kap. 4 § skolförordningen och 4 a kap. 4 § gymnasie- förordningen). Det finns inte några bestämmelser om fjärrundervisning i komvux Skolformerna , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan vänder sig till barn och ungdo- mar. Eleverna i och motsvarande skolformer har skolplikt och därmed även närvaroplikt. Skolan har i och med det ett tillsynsansvar för eleverna. När det gäller gymnasieskolan och gymnasiesärskolan finns det ingen skolplikt. Ungdomar är alltså inte skyldiga att gå i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan, men de allra flesta gör det. Eleverna som väljer att gå i dessa skolformer har dock närvaroplikt och ska delta i utbildningen om de inte har giltiga skäl att utebli (15 kap. 16 § och 18 kap. 16 § skolla- gen). Utbildningen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska vidare, med vissa undantag, i huvudsak vara skolförlagd (15 kap. 11 § och 18 kap. 11§ skollagen). Direktkontakten mellan lärare och elev anses vara en vik- tig del av utbildningen för barn och ungdomar och en förutsättning för att genomföra skolans värdegrundsuppdrag. 2019/20:127 Skolformen komvux vänder sig i stället till vuxna individer och utgångs- punkten för utbildningen ska i den skolformen vara den enskilda elevens behov och förutsättningar (20 kap. 2 § andra stycket skollagen). Flexibili- tet är en central del av anpassningen efter elevers behov och förutsättning- ar inom vuxenutbildningen. Det har konstaterats att flexibla lösningar, såsom möjligheter till deltids- eller distansstudier, ökar måluppfyllelsen inom vuxenutbildningen. Det finns alltså inte några bestämmelser om när- varoplikt och om att utbildningen ska vara skolförlagd när det gäller kom- vux. För att värna direktkontakten mellan lärare och elev har regeringen, som nämnts, med stöd av bemyndigandet i 29 kap. 22 a § skollagen meddelat föreskrifter som begränsar möjligheterna att använda fjärrundervisning i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. På grund av behovet av flexibilitet inom vuxenut- bildningen har dock regeringen inte utnyttjat bemyndigandet för att reglera fjärrundervisning inom komvux. Möjligheterna till fjärrundervisning i vissa obligatoriska skolformer och i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska utökas Fjärrundervisning ska bara få användas för att öka kvaliteten i undervisningen eller för att undervisning ska komma till stånd Regeringens förslag: Fjärrundervisning ska få användas för viss undervisning om det inte finns någon lärare som uppfyller skollagens krav på legitimation och behörighet inom huvudmannens skolenhet och huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte lyckats anställa en sådan eller om elevunderlaget för en viss skolenhet är så begränsat att ordinarie undervisning inom skolenheten leder till betydande organisa- toriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen. Fjärrundervisning ska även få användas för integrerad samisk under- visning i om det inte finns någon lämplig lärare som kan bedriva den integrerade samiska undervisningen inom huvudmannens skolenhet och huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte lyck- ats anställa en sådan. Bestämmelserna om integrerad samisk undervisning i skolförord- ningen ska flyttas till skollagen. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens Utredningen har, när det gäller situationen att det inte finns någon lärare som uppfyller skollagens krav på legitimation och behörighet att tillgå inom huvudmannens skolenhet, inte ställt upp krav i lagtexten på att huvudmannen ska ha gjort upprepade ansträngningar att anställa en sådan. Detsamma gäller situationen att det inte finns någon lämplig lärare inom skolenheten som kan bedriva integrerad samisk undervisning i grundsko- Utredningen har vidare, när det gäller situationen att elevunderlaget är begränsat, i lagtexten inte ställt upp kravet att underlaget ska vara så begränsat att ordinarie undervisning inom skolenheten leder till betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen. Utredningen använder, när det gäller integrerad samisk undervisning, ordet person i stället för lärare. Utredningen föreslår vidare inte att bestäm- melserna om integrerad samisk undervisning i skolförordningen ska flyttas till skollagen. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker för- slaget eller har inget att invända mot det, däribland , Sameskolstyrelsen, Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, , , och kommu- ner samt . anser att sko- lans undervisning i första hand ska bedrivas som närundervisning, men att fjärr- och distansundervisning kan vara ett alternativ då en elev i annat fall skulle ha stått utan undervisning. , unga och vuxna med utvecklingsstörning (FUB) anser att det är bra att utredningen har sin utgångspunkt i att undervisning ska bedrivas i form av närundervisning i den mån det är möjligt, och att detta även i fortsättningen ska vara huvud- regel. Förbundet har dock förståelse för att närundervisning, av olika anledningar, inte alltid är den bästa lösningen för eleven eller ens en reell möjlighet. Förbundet anser att det är nödvändigt att det finns olika lös- ningar för att möta den enskilde elevens behov i undervisningen. Förbun- det vill dock betona att fjärrundervisning inte får ske som nödlösning vid bristande insatser eller anpassningar, som t.ex. begränsningar av skolskjuts eller bristande tillgänglighet. Elevens rättigheter och elevens bästa måste komma i första rummet. Att använda fjärrundervisning får enligt förbundet inte heller ske på bekostnad av satsningar för att få fler utbildade och behö- riga lärare och pedagoger till skolväsendet. () anser att fjärrundervisning inte ska få användas endast för att det är ett mer ekonomiskt gynnsamt alternativ för huvudmän som har svårt att rekrytera lärare. , hörselskadade barn och barn med språk- störning () betonar starkt att den elev som är i behov av särskilt stöd eller extra anpassningar har rätt att få det även när undervis- ning sker i form av fjärrundervisning. och Kommuner och Regioner (SKR) avstyrker förslaget. anger att fjärrundervisning bör få användas när det är det mest lämpliga och att det är huvudmannen, alterna- tivt rektorn, som ska få avgöra när fjärrundervisning ska användas. SKR anger att det finns behov av att också tillåta fjärrundervisning ur ett elev- perspektiv och att det finns elever som skulle gynnas av fjärrundervisning i ett eller flera ämnen. Som nämns i avsnitt 3 har vissa myndigheter beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss, vars förslag huvudsakligen överens- stämmer med förslaget i rutan. och Datainspektionen har inga synpunkter på förslaget. Skolinspektionen ifrågasätter det lämpliga i att i fråga om integrerad samisk undervisning använda begreppet person i stället för lärare, bl.a. då regleringen i läroplanen och andra författningar använder begreppet lärare. Skälen för regeringens förslag Fjärrundervisning kan höja utbildningens kvalitet och medföra fler skolenheter i glesbygd En skolhuvudman kan inte alltid erbjuda närundervisning i alla ämnen och kurser med legitimerade och behöriga lärare, exempelvis på grund av svå- righeter att rekrytera lärare. är det möjligt att erbjuda fjärrun- dervisning i vissa ämnen, t.ex. moderna språk eller modersmål, antingen på grund av att det saknas behöriga lärare eller på grund av att elevgruppen är alltför liten. Genom utökade möjligheter till fjärrundervisning kan fler elever få en utbildning med legitimerade och behöriga lärare. Liksom Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor anger är detta inte minst relevant för unga som bor på landsbygden, där möjligheten att få lektioner av behöriga lärare på boendeorten kan saknas i högre grad. Genom utökade möjligheter till fjärrundervisning kan elever i vissa fall få bättre tillgång till kvalitativ undervisning. I enstaka fall kan utökade möj- ligheter till fjärrundervisning sannolikt även innebära att sådana skolor i glesbygd som annars hade behövt läggas ned på grund av för få elever, kan finnas kvar. Fjärrundervisning ska få användas när det saknas behöriga lärare Regeringen anser, i likhet med bl.a. och , att huvudregeln i de obligatoriska skolformerna liksom i gymnasie- och gymnasiesärskolan ska vara närundervisning. Fjärrundervisning kan dock i vissa fall vara den enda möjlighet som står till buds för att elever ska få undervisning av en legitimerad och behörig lärare. För att fjärrun- dervisning ska få användas av detta skäl krävs det enligt skolförordningen och gymnasieförordningen att det inte finns någon legiti- merad lärare som är behörig för undervisningen tillgå inom huvudmannens skolenhet. När det gäller integrerad samisk undervisning i ska det inte finnas någon annan lämplig person att tillgå inom skolenheten (5 a kap. 3 § skolförordningen och 4 a kap. 3 § gymnasieförordningen). Då fjärrundervisning inte bör få användas som ett led i att minska kostna- derna för undervisningen anser regeringen att nuvarande ordning bör bestå, med den skillnaden att regeringen, i likhet med Skolinspektionen, anser att ordet lärare bör användas i stället för ordet person när det gäller integrerad samisk undervisning. Regeringen föreslår därför att det i skolla- gen ska införas bestämmelser om att fjärrundervisning får användas om det för viss undervisning inte finns någon lärare inom huvudmannens skol- enhet som uppfyller skollagens krav på legitimation och behörighet eller om det för integrerad samisk undervisning inte finns någon lämplig lärare inom huvudmannens skolenhet. Som regeringen närmare utvecklar i avsnitt 4.3.2 föreslås det också att det inte ska vara möjligt att använda fjärrundervisning i alla ämnen och årskurser. Som regeringen återkommer till i avsnitt 4.3.7 bör regleringen inte omfatta vuxenutbildningens skol- former. Regeringen har i propositionen Möjligheter till fjärrundervisning bedömt att kravet att det inte ska finnas någon legitimerad och behörig lärare bör vara uppfyllt först efter att huvudmannen har gjort allvarliga försök att rekrytera en sådan lärare till skolenheten (prop. 2014/15:44 s. 13). Detta bör alltjämt gälla och dessutom, till skillnad från i utredningens förslag, komma uttryck i lagtexten. När det gäller integrerad samisk under- visning i bör fjärrundervisning dock liksom få använ- das om det inte finns någon lämplig lärare som kan bedriva den integrerade samiska undervisningen att tillgå inom huvudmannens skolenhet. Något krav på behörighet för att bedriva integrerad samisk undervisning kan nämligen inte uppställas, eftersom undervisningen inte är ett eget ämne och därmed inte omfattas av behörighetsreglerna i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Liksom när det gäller behöriga lärare bör det dock anges i lagen att fjärr- undervisning bara får användas om huvudmannen trots upprepade ansträngningar inte lyckats anställa en lämplig lärare som kan bedriva den integrerade samiska undervisningen. Det bör understrykas att eleverna har rätt till en likvärdig utbildning (1 kap. 9 § skollagen). Även om fjärrundervisning kan bedrivas med hög kvalitet finns det risker, vilket den utvärdering av försöksverksamheten med fjärrundervisning som har gjort visar. Regeringen delar således inte Friskolornas riksförbunds åsikt att det bör vara huvudmannen, alternativt rektorn, som ska få avgöra när fjärrundervisning ska användas. Det behövs tvärtom ett regelverk som syftar till att fjärrundervisning bara används om den ger ett mervärde för eleverna. ser i sin utvärde- ring bl.a. en risk i att fjärrundervisningens kvalitet, och därmed elevers tillgång till en likvärdig utbildning, kan påverkas negativt om inte både lärare och elever får tillgång till rätt tekniska, fysiska och organisatoriska förutsättningar i samband med fjärrundervisningen. Med den fokus på kva- litet och med de begränsningar som föreslås i denna proposition finns det dock enligt regeringens bedömning goda förutsättningar för att utveck- lingen av fjärrundervisning ska vara till nytta för elever oavsett vilka behov de har. Syftet med förslaget är att det ska möjliggöra att fler elever erbjuds undervisning med legitimerade och behöriga lärare. Detta bör inte minst gynna elever med funktionsnedsättningar, men även andra elever. Det bör vidare betonas att rätten till stöd i form av extra anpassningar eller särskilt stöd även gäller vid fjärrundervisning. Det är huvudmannen som är ansvarig för att utbildningen är tillgänglig för alla elever och anpassas efter deras behov och förutsättningar, även när undervisningen sker i form av fjärrundervisning. Formerna för stöd kommer dock att behöva anpassas efter undervisningsformen och det är därför viktigt att huvudmannen vid utveckling och uppföljning av fjärrundervisning uppmärksammar elever med funktionsnedsättning och elever i behov av stöd. BO anser att fjärrundervisning inte ska få användas endast för att det är ett mer ekonomiskt gynnsamt alternativ för huvudmän som har svårt att rekrytera lärare. Regeringen bedömer inte att fjärrundervisning är mer eko- nomisk gynnsamt än andra undervisningsformer. För att kunna bedriva fjärrundervisning ska det enligt regeringens förslag i avsnitt 4.3.6 krävas en legitimerad och behörig fjärrlärare och en handledare. Skolan måste även ha tillgång till informations- och kommunikationsteknik. Fjärrunder- visning ger dock en möjlighet att erbjuda undervisning i situationer då det annars inte hade varit möjligt och att bedriva undervisning med en legiti- merad och behörig lärare och där alternativet annars hade varit en obehörig lärare. FUB framför att fjärrundervisning inte får användas som nödlösning vid bristande insatser eller anpassningar, som t.ex. begränsningar av skolskjuts 2019/20:127 eller bristande tillgänglighet. Regeringen vill förtydliga att elever som får fjärrundervisning i , grundsärskolan, specialskolan, samesko- lan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan måste vara på plats i hemsko- lan. Fjärrundervisning kan därför aldrig ersätta skolskjuts eller insatser för att göra skolan tillgänglig för elever med funktionsnedsättningar. SKR framför att det finns elever som skulle gynnas av fjärrundervisning i ett eller flera ämnen och att det därför finns behov av att också tillåta fjärrundervisning ur ett elevperspektiv. Fjärrundervisning skulle t.ex. kunna vara en möjlighet för elever som skulle behöva få tillgång till under- visning på en mer avancerad nivå i ett eller flera ämnen, t.ex. gymnasie- matematik i . Även nyanlända elever skulle enligt SKR kunna dra nytta av ämnesundervisning på sitt modersmål genom fjärrundervis- ning för att komma vidare i sin kunskapsutveckling och inte begränsas av att all undervisning bedrivs på svenska. Regeringen vill här poängtera att det redan enligt gällande rätt är möjligt att lämna studiehandledning på modersmålet genom fjärrundervisning (23 kap. 4 § skollagen). Som regeringen närmare utvecklar i avsnitt 4.3.2kan dock studiehandledning inte betraktas som undervisning, varför regeringen i likhet med utredningen anser att den reglering som förslås avseende fjärrundervisning i denna proposition inte bör omfatta studie- handledning på modersmålet. Den nuvarande möjligheten att överlämna uppgiften att ge studiehandledning på modersmålet på entreprenad även när det innebär att ge studiehandledning i interaktiv form med informa- tions- och kommunikationsteknik bör visserligen kvarstå i sak, men den bör enbart regleras skollagens kapitel om entreprenad, se vidare avsnitt När det gäller undervisning på en mer avancerad nivå i , t.ex. gymnasiematematik, vill regeringen framhålla att alla skolor har ett ansvar att ge elever den ledning och stimulans som de behöver för att utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål (3 kap. 2 § skolla- gen). pågår dock en försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser. En spetsutbildning ger ele- ven en särskild fördjupning och breddning inom det eller de ämnen som spetsutbildningen är inriktad mot. Inom ramen för försöksverksamheten är det möjligt att i högstadiet läsa en eller flera gymnasiekurser i t.ex. mate- matik och få betyg. har fått i uppdrag att lämna förslag, inklu- sive författningsförslag, på hur verksamheten kan ersättas av permanent spetsutbildning. Myndigheten ska även lämna förslag på hur skolors arbete med elever i grund- och gymnasieskolan, som har lätt att nå kunskapskra- ven i ett eller flera ämnen, kan stärkas och stödjas (U2019/02329/S). Det kan i sammanhanget nämnas att det inom ramen för närundervisning kan förekomma inslag av fjärrliknande undervisning. Det kan t.ex. handla om att en lärare tar hjälp av en annan lärare med specialistkompetens inom ett särskilt område. Denna lärare kan befinna sig på en annan plats och undervisa med hjälp av informations- och kommunikationsteknik. I en sådan situation är det den ordinarie läraren som är ansvarig för undervis- ningen, inklusive bl.a. beslut om disciplinära åtgärder och betygssättning. Eftersom den ansvariga läraren redan finns på plats hos eleverna är det i ett sådant fall inte fråga om fjärrundervisning enligt skollagens bestäm- melser. Fjärrundervisning ska även få användas när elevunderlaget är otillräckligt Fjärrundervisning får enligt nuvarande ordning även användas om elevun- derlaget är otillräckligt (5 a kap. 3 § skolförordningen och 4 a kap. 3 § gymnasieförordningen). Fjärrundervisning kan vara ett bra alternativ som ger möjlighet till undervisning på elevens skolenhet när det är svårt för eleven att ta sig till en annan skolenhet, t.ex. på grund av avstånden mellan hem och skola. Det kan handla om att det bara är någon enstaka elev på den aktuella skolenheten som är berättigad till modersmålsundervisning eller att utöka möjligheterna till språkval när bara enstaka elever vill läsa det aktuella språket. En huvudman är normalt inte skyldig att anordna modersmålsundervisning eller undervisning i ett språk som erbjudits som språkval om färre än fem elever önskar sådan undervisning (5 kap. 10 § och 9 kap. 7 § skolförordningen). En annan situation där elevantalet kan anses vara otillräckligt för närundervisning är när elevunderlaget på en viss skolenhet är otillräckligt för att bedriva ett nationellt program i gymnasie- skolan, men det finns tillräckligt med elever totalt sett inom huvudman- nens organisation. Huvudmannen kan ändå av hänsyn till eleverna önska anordna programmet på flera skolenheter, t.ex. som kommunal- förbund som inom den pågående försöksverksamheten med fjärrundervis- ning erbjuder vård- och omsorgsprogrammet på flera orter, delvis via fjär- rundervisning (se avsnitt 4.1.3). Utredningen föreslår därför att det i skol- lagen ska anges att fjärrundervisning får användas om elevunderlaget är otillräckligt. Regeringen delar utredningens uppfattning att fjärrundervis- ning bör tillåtas om elevunderlaget är för litet, men anser att detta i lagtex- ten bör uttryckas som att fjärrundervisning får användas om elevunderla- get för en viss skolenhet är så begränsat att ordinarie undervisning inom skolenheten leder till betydande organisatoriska eller ekonomiska svårig- heter för huvudmannen. Som huvudregel bör organisatoriska eller ekono- miska svårigheter för huvudmannen anses föreligga vid ett elevunderlag på färre än fem elever. Under ett läsår kan ytterligare elever tillkomma så att elevantalet blir fem elever eller fler. I dessa fall bör huvudmannen få fortsätta att använda fjärrundervisning så länge huvudmannens beslut om fjärrundervisning gäller, dvs. som längst läsåret ut, se regeringens förslag i avsnitt 4.3.5. Ordinarie undervisning bör emellertid inte kunna leda till organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för huvudmannen om lärare och elever kan ta sig mellan skolenheterna på ett relativt enkelt sätt. Kom- munala och fristående huvudmän med flera skolenheter som ligger relativt nära varandra bör därför inte få använda fjärrundervisning om det sam- manlagt finns minst fem elever i de aktuella skolenheterna. Regleringen om integrerad samisk undervisning flyttas från förordning till lag Integrerad samisk undervisning får anordnas för samiska elever i grund- skolan efter avtal mellan huvudmannen och Sameskolstyrelsen. Undervis- ningen regleras i skolförordningen. Eftersom termen inte- grerad samisk undervisning enligt förslag i denna proposition även ska användas i lag, är det lämpligt att bestämmelserna om integrerad samisk undervisning i i 12 kap. 13 och 14 §§ skolförordningen flyt- tas till skollagen. 2019/20:127 4.3.2 Fjärrundervisning ska få användas i fler ämnen Regeringens förslag: I , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska fjärrundervisning få användas endast i följande ämnen: –moderna språk, –naturorienterande ämnen: biologi, fysik och kemi, –samhällsorienterande ämnen: geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap, –svenska som andraspråk, –teckenspråk, och I ska fjärrundervisning även få användas för integrerad samisk undervisning. Regeringen ska få meddela föreskrifter om begränsningar i fråga om i vilka årskurser som fjärrundervisning får användas i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om i vilka kurser som fjärrundervisning får använ- das i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredningen föreslår att bemyndigandet för regeringen att med- dela föreskrifter när det gäller de obligatoriska skolformerna ska avse fö- reskrifter som begränsar i vilka årskurser som fjärrundervisning får använ- das i respektive ämne och verksamhet. Remissinstanserna: Remissutfallet är splittrat. Flera remissinstanser, däribland , kommun och Kommuner och Regioner (SKR), är positiva men anser att fjärrundervisning ska vara tillåten i fler fall än vad som föreslås. kommun anger att det är onödigt att helt förbjuda fjärrundervisning i praktisk-estetiska ämnen. SKR och anser att fjärrundervisning ska få användas i alla årskurser i . Förbundet anser att det är huvudmannen eller rektorn som ska få avgöra när och för vilka årskurser fjärrundervis- ning bör användas. Några remissinstanser är mycket kritiska till förslaget om i vilka ämnen fjärrundervisning ska få användas då de anser att fjärrundervisning ska vara tillåten i färre fall än vad som föreslås. anser att som grundprincip bör läraren finnas fysiskt närvarande för att bygga en god relation till eleven, se elevens utveckling och samarbeta nära med övriga lärare kring eleven. () betonar att skolans uppgift inte bara är att förmedla kunskap i de olika ämnena. Enligt BO utgår för- slaget inte från barnets behov av fjärrundervisning som form, utan från samhällets brist på lärare. BO anser att trots goda ambitioner kan fjärrun-