prop · H703122 · 2020-03-31 00:00:00 — Gällande förslagets övriga delar bedöms inte något behov av särskilda informationsinsatser uppkomma utöver vad som normalt krävs vid regeländringar. Det finns flera delar i förslaget som kan påverka de offentliga finanserna. Att flytta skattskyldigheten från privatpersoner till plattformsföretag får antas öka regelefterlevnaden och därmed inbetalningen av mervärdesskatt. I rapporten , moral och regelefterlevnad (2018), finner att forskning visar att regelefterlevnaden för skattebetalare vars inkomst rapporteras av tredje part är i det närmaste total. De nu aktuella förslagen handlar visserligen inte om inkomst, men samma princip kan antas gälla vid konsumtion (mervärdesskatt). Det är svårt och kostsamt att granska mängder av privatpersoners import, medan det är enklare och kostnadseffektivare att granska ett begränsat antal plattforms- företag. Tillgången på ”skatteinformation” för bedöms därmed öka. I rapporten (2014), slår fast att ju bättre skatteinformation, desto effektivare kontroller kan utföras, vilket ökar incitamenten för skattebetalaren att lämna korrekt Alla dessa faktorer bedöms leda till ett minskat skattefel. I praktiken kommer dock ändringen inte att få denna effekt. Skälet är att skattefelet avseende mervärdesskatt för postorderförsändelser importerade från tredjeland till privatpersoner bedöms vara nära noll. Därför bedöms den offentligfinansiella effekten utebli i denna del. Läget var annorlunda för sedan när antalet försändelser från tredjeland nådde en topp med ca 150 000 försändelser till . bedömde då att skattefelet avseende mervärdesskatt på dessa försändelser uppgick till mellan 0,6 och . Efter att Postnord infört en hanteringsavgift på dessa försändelser har antalet sjunkit markant, till ca 20 000 . Skattefelet har därför minskat kraftigt. Det bedöms vidare ha minskat till följd av en förbättrad kontroll och hantering av dessa försändelser, och bedöms alltså vara nära noll. Att undantaget för mervärdesskatt vid import av lågvärdeförsändelser slopas i samtliga EU-länder förväntas påverka de offentliga finanserna positivt. Den som skickat försändelser från tredjeland avsedda för via ett annat EU-land, i syfte att tillämpa mervärdesskatteundantaget för lågvärdeförsändelser i det landet, kommer inte längre att ha incitament att göra så. Därför antas dessa försändelser från och med förslagets ikraftträdande skickas direkt från tredjeland till . Dessa försändelser antas uppgå till ca 20 000 2019, eller ca 7,3 miljoner . Enligt Postnord växte e-marknaden i 2018 och visade inga tecken på avmattning. Om man antar att försäljningen av postorderförsändelser från tredjeland utvecklas i enlighet med detta, kan antas en tillväxt av volymen om . För att inte riskera att överskatta utvecklingen och därmed den offentlig- finansiella effekten görs dock här ett något försiktigare antagande om 10 procents tillväxt . Antalet försändelser bör då vara 8,8 miljoner år 2021. därefter antas konstanta volymer, dvs. Den genomsnittliga mervärdesskatten bedöms vara per försändelse. Det ger en antagen skatteintäkt om brutto , eller nära netto. En annan del i förslaget som påverkar de offentliga finanserna är slopandet av undantag från mervärdesskatt på import av periodiska publikationer med ett värde understigande . Det har dock inte varit möjligt att få fram information om antalet importer av periodiska publikationer. För att bedöma den offentligfinansiella effekten görs därför antaganden utifrån inhemsk konsumtion av periodiska publikationer. Enligt branschorganisationen beräknas branschen 2019 omsätta . Hälften av omsättningen uppges utgöras av läsarintäkter, alltså . Det framgår inte hur mycket av konsumtionen som företag respektive privatpersoner står för. Om man antar att det är jämnt fördelat mellan dem står privatpersoner för av läsarintäkterna (företagen har avdragsrätt och bör därför vara opåverkade av att mervärdesskatt läggs på priset, liksom statens finanser). Anta att värdet på de tidskrifter som importeras av privat- personer motsvarar av detta, alltså . Med förslaget kommer mervärdesskatt att tas ut på denna import, vilket för periodiska publikationer innebär en skattesats på . 2019/20:122 att staten skulle få in nära brutto , och ca 5 miljoner Då beräkningen här endast avser tidskrifter och inte tidningar, vilka också utgör periodiska publikationer, bör inte uppskatt- ningen av den offentligfinansiella effekten vara för hög, utan snarare för Regeringen stannar dock vid att anta en positiv offentligfinansiell effekt om brutto , och för åren påpekar att slopandet av undantaget från mervärdesskatt för import av lågvärdeförsändelser innebär att vissa försändelser med lågt värde men som inte ansetts vara postorderförsäljning blir mervärdesskattepliktiga vid import. Till dessa hör situationen när en privatperson köper varor via distanshandel från en annan privatperson. heller kvarglömda personliga ägodelar som skickas tillbaka till ägaren inom EU, men inte uppfyller förutsättningarna för returtullbefrielse enligt artikel 203 i förordning (EU) nr 952/2013 och returskattefrihet enligt 2 kap. 5 § LFS kommer att kunna medges frihet från mervärdesskatt. bedöms dock handla om förhållandevis få försändelser. finansiella effekten avrundas därför till noll. En annan del i förslaget som kan få en offentligfinansiell effekt är att den omsättningströskel för bestämmande av beskattningsland som gäller för elektroniska tjänster kommer att omfatta även unionsintern distans- försäljning av varor. varierar tröskelnivåerna för distanshandel Med förslaget ändras tröskelbeloppet till ett enda, , för distansförsäljning av varor till andra EU-länder samt för omsättning av elektroniska tjänster till privatpersoner i andra EU- För svensk del innebär det att dagens tröskelvärde på 320 000 kronor sänks till (som dock omfattar även elektroniska Flertalet medlemsstater har en nivå motsvarande (), men några har en högre tröskel om motsvarande ca 1 miljon Tröskeln innebär en möjlighet för företag att välja om de vill använda sig av nationella bestämmelser. I synnerhet små företag får därmed en möjlighet att minska sina administrativa kostnader. svårt att bedöma vad den offentligfinansiella effekten blir av förslaget. granskning av handelsmönster gentemot vart och ett av de 27 andra medlemsstaterna skulle ge viss övergripande information, men inte säga något om hur handelsmönstret ser ut för just de som berörs av förändringen, alltså företag i andra EU-länder som har en liten omsättning och som säljer varor till , respektive svenska företag med liten omsättning som säljer varor till andra EU-länder. I praktiken låter sig dessa korsvisa beräkningar mellan och övriga 27 länder knappast göras med tillgänglig statistik. Bedömningen försvåras ytterligare av att det är frivilligt för företagen att använda sig av beskattningslandströskeln. bakgrund av att det saknas tillräckligt underlag för en bedömning, samt de osäkerheter som finns om hur företagen kommer att hantera de valmöjligheter som ges, sätts den offentligfinansiella effekten i denna del Samma bedömning gäller för förslaget om att utvidga de särskilda ordningarna till distansförsäljning av varor och fler tjänster. bedöms införandet av de särskilda ordningarna ha lett till ökade mervärdesskatteintäkter för del, men eftersom de särskilda ordningarna infördes som ändringar av beskattningslands- reglerna för telekommunikationstjänster, radio- och tv-sändningar och Prop. 2019/20:122 elektroniska tjänster går det inte att dra slutsatsen att detsamma skulle bli fallet när de särskilda ordningarna utvidgas till andra tjänster samt till varor. Sammantaget bedöms förslaget öka statens intäkter med brutto liksom netto 2021, och med netto åren därefter, liksom varaktigt. Regeringen vill dock betona att på grund av de många samtidiga ändringarna, inslagen av frivillighet och den växande e- handeln är bedömningen osäker. Förslagen syftar till att förenkla för företag som bedriver e-handel med privatpersoner. Detta gäller framför allt förslagen om att införa en gemensam beskattningslandströskel och att utöka tillämpningen av de särskilda ordningarna. Förslagen syftar också till att förbättra konkurrensen, exempelvis förslaget om att slopa undantaget från mervärdesskatt vid import av försändelser med lågt värde. Flera remissinstanser, däribland , och Näringslivets Skattedelegation (NSD) anser att förslagen är svårtillgängliga och ifrågasätter om de verkligen kommer att leda till förenklingar. De anser också att konsekvensanalysen inte är tillräckligt detaljerad, bl.a. när det gäller företagens administrativa kostnader. anser också att småföretagar- perspektivet saknas. Regeringen vill i detta sammanhang framhålla att merparten av förslagen består av frivilliga åtgärder, varav flera kan antas förenkla för små företag i synnerhet. Ett exempel är omsättningströskeln för bestämmande av beskattningsland. De flesta EU-länder har en omsättningslandströskel om ca , alltså i nivå med nuvarande tröskel. Vissa medlemsländer har dock haft en klart högre nivå. För företag som bedriver distansförsäljning av varor till andra EU-länder bör det underlätta att bara behöva hålla reda på en beskattningslandströskel i stället för många. Det bör göra det enklare att delta i gränsöverskridande handel och främjar därmed företagens möjligheter att växa, vilket även bör gynna konsumenternas valmöjligheter. Det innebär också att företag som använder sig av omsättningströskeln behöver betala den mervärdesskatte- sats som gäller i det land där varorna är omsatta vid lägre omsättning än förut. I det sammanhanget kan konstateras att det finns medlemsländer med både högre och lägre normalskattesats än . Effekten av denna förändring varierar därför från företag till företag som agerar på den inre marknaden, exempelvis beroende på hur företagets försäljning fördelas mellan olika EU-länder. Det är därför inte möjligt att beräkna effekten av förslaget för företag i allmänhet. Att de särskilda ordningarna kan användas för att redovisa mervärdes- skatt för andra tjänster än elektroniska liksom för distansförsäljning av varor innebär också en förenkling för företagen. Det är även fortsättnings- vis frivilligt att använda de särskilda ordningarna och de företag som så önskar kan fortsätta att vara registrerade i de EU-länder där varorna eller 2019/20:122 tjänsterna är omsatta. Det förekommer att företag för konsumenter utanför det egna landet blockerar möjligheten att e-handla för att slippa hantera mervärdesskatt som involverar andra EU-länders skatteadministration. För dessa, framför allt små företag, bör systemet med de särskilda ordningarna innebära nya möjligheter att bedriva handel och en betydande administrativ förenkling. De särskilda ordningarna har varit föremål för utvärdering på uppdrag av Europeiska kommissionen, något som efterfrågar i sitt remissvar. Utvärderingen, som skedde 2016, visade enligt att mellan av det totala värdet av omsättning av elektroniska tjänster mellan företag och konsumenter redovisades genom de särskilda ordningarna.4 Utvärderingen visade också att den särskilda ordningen hade minskat den administrativa bördan för företagen, även om resultatet måste ses i ljuset av att beskattningslandsreglerna för elektroniska tjänster ändrades. Vidare presenterade kommissionen statistik om de särskilda ordningarna, som bygger på uppgifter från medlemsstaterna.5 Av uppgifterna framgår att det totala antalet företag som använder de särskilda ordningarna (unionsordningen och tredjelandsordningen för elektroniska tjänster) ökar . En liten minskning av antalet företag som använder unions- ordningen noterades dock , vilket antas bero på att omsättningströskeln för bestämmande av beskattningsland för elektroniska tjänster infördes från . Statistiken visar också att den mervärdesskatt som redovisas genom de särskilda ordningarna har ökat . Det är dock svårt att, mot bakgrund av de uppgifter som finns tillgängliga, med någon säkerhet beräkna effekten av förslaget för företagen. Som NSD pekar på har Europeiska revisionsrätten lämnat en rapport om uppbörden av mervärdesskatt och tullar vid e-handel6. Att åtgärda de problem som tas upp i rapporten ligger dock utanför detta lagstiftningsområde. När det gäller Advokatsamfunds synpunkt om att det är svårt att förstå innebörden av förslagen utan att jämföra med direktiv- eller förordningstext, kan nämnas att det pågår en översyn av mervärdesskatte- lagen (1994:200), förkortad ML. Översynen ska syfta till att förbättra mervärdesskattelagstiftningen genom att den får en tydligare struktur och blir mer överskådlig samt språkligt moderniserad. En särskild målsättning är att den föreslagna lagstiftningen i högre grad ska stå i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet särskilt med avseende på terminologi och struktur. För plattformsföretag som blir skattskyldiga för mervärdesskatt avseende försäljningar via plattformen kommer förslagen att innebära en ökad administrativ börda. De kommer att behöva redovisa mervärdesskatt för ett stort antal transaktioner och bevara dokumentation för dessa. Att de särskilda ordningarna utvidgas till distansförsäljning, även från länder utanför EU, innebär dock att dessa företag kommer att kunna registrera sig commerce_final_report_lot3.pdf Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 12/2019. i en enda medlemsstat och redovisa mervärdesskatten till en enda skatte- Prop. 2019/20:122 myndighet i stället för att behöva registrera sig i varje EU-land där köpare Det är svårt att förutsäga hur många företag som kommer att anses möjliggöra omsättning av varor genom ett elektroniskt gränssnitt. Detta är en följd av att det inte är en viss typ av företag som omfattas av bestämmel- serna, utan vissa typer av omsättningar. Beroende på affärsmodell kan vissa av omsättningarna falla utanför och andra inom tillämpnings- området. Det kan exempelvis finnas plattformsföretag som i första hand säljer egna varor i eget namn men i några fall också möjliggör försäljning av varor från en beskattningsbar person som är etablerad utanför EU genom samma plattform. Mot den bakgrunden är det inte möjligt att närmare beräkna förslagets effekt för de företag som faller inom tillämpningsområdet för bestämmelserna, som NSD önskar. Se ytterligare om effekter för företag under avsnitt 7.3. 7.5 Effekter för myndigheter och allmänna förvaltningsdomstolar beräknar att förslagen medför en engångskostnad om 9,4 för IT-utveckling och informationsinsatser. beräknar att förslaget medför en ökad årlig kostnad om 40,7 för kontrollverksamhet och . punkten är att kostnaderna ska hanteras inom befintliga bedömer att de ändringar som föranleds av införandet av importordningen samt det särskilda förfarandet kommer att leda till kostnader avseende IT-utveckling. bedöma dessa kostnader. Utgångspunkten är att kostnaderna ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. () påpekar bl.a. att omsättningströskeln kan innebära att SCB inte kan producera statistik om utrikeshandel för företag som handlar med EU-länder under denna gräns, om inte handeln redovisas i den vanliga mervärdesskattedeklarationen. SCB påtalar också vikten av att SCB ges tillgång till data som redovisas i de särskilda ordningarna med en, enligt förordningsstyrda krav, tillräcklig frekvens och aktualitet för att kunna producera officiell statistik. SCB anser också att det är viktigt att det i deklarationerna görs åtskillnad mellan varor och tjänster och handel inom och utanför EU. Vidare anser SCB att de nya reglerna medför ökade kostnader för utveckling av system för att ta hand om ytterligare dataleveranser och förändringar av beräkningsmetoder. Det kan konstateras att den nuvarande omsättningströskeln för bestämmande av beskattningsland för distansförsäljning inom EU också är frivillig, se artikel 34.4 i mervärdesskattedirektivet, som slopas den Det nuvarande tröskelvärdet är dessutom betydligt högre och gäller per EU-land. Att tröskelvärdet sänks bör snarare förbättra SCB:s möjlighet att producera statistik om utrikeshandel för företag som handlar De omsättningar som görs under tröskelvärdet kommer i normalfallet att redovisas i den vanliga mervärdesskattedeklarationen, eftersom de är omsättningar inom landet. Inom ramen för de särskilda 2019/20:122 ordningarna kommer uppdelning att ske på de olika typerna av omsättning i den särskilda mervärdesskatte-deklarationen, se bl.a. artikel 369f i mervärdesskattedirektivet. Förslagen bör därför inte påverka SCB:s möjlighet att ta fram statistik i någon större omfattning, under förutsättning att SCB på samma sätt som får tillgång till data från de särskilda ordningarna enligt det regelverk som gäller för produktion av officiell statistik. Sammanfattningsvis är det inte möjligt att närmare beräkna förslagets effekter på SCB. Utgångspunkten är dock att eventuella tillkommande kostnader ska hanteras inom beslutade ekonomiska ramar. De allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms endast påverkas marginellt av förslaget och eventuella kostnader kan därför hanteras inom beslutad ekonomisk ram. 7.6Effekter på enskilda och offentlig sektor När det gäller postorderköp från tredjeland bör processen bli mer överblickbar och förutsägbar för konsumenter när mervärdesskatt hanteras av plattformsföretaget. De konsumenter som har undvikit att betala mervärdesskatt för postorderförsändelser trots skyldighet att göra så, kommer i högre utsträckning att behöva göra det. (Postnord) påpekar kommer en tulldeklaration att upprättas för adressatens räkning även om den särskilda ordningen för import används. Enligt Postnord kommer därför en hanteringsavgift avseende postförsändelser att tas ut även om mervärdesskatten är betald. Privatpersoner som importerar periodiska publikationer kommer att få betala ett något högre pris för dessa produkter. En tidskrift som importeras för kommer framöver att kosta , allt annat lika. Som påpekar kommer slopandet av undantaget från mervärdesskatt för import av lågvärdeförsändelser innebära att vissa försändelser med lågt värde som inte ansetts vara postorderförsäljning att bli mervärdesskattepliktiga vid import. Till dessa hör situationen när en privatperson köper varor via distanshandel från en annan privatperson. Inte heller kvarglömda personliga ägodelar som skickas tillbaka till ägaren inom EU, men inte uppfyller förutsättningarna för returtullbefrielse kommer att kunna medges frihet från mervärdesskatt. Det rör sig dock om förhållandevis få försändelser och bedöms därför inte påverka enskilda i någon större omfattning. Mot denna bakgrund bedöms förslagen inte påverka enskilda eller offentlig sektor i någon nämnvärd utsträckning utöver vad som nämnts under avsnitt 7.5. Delar av förslagen i den promemoria som ligger till grund för denna lagrådsremiss remitterades efter att Europeiska unionens råd enats om en allmän inriktning, men innan ett formellt antagande skett av förslagen, något som Näringslivets skattedelegation och anser är problematiskt. Förslagen ska börja tillämpas den Därutöver ska medlemsstaterna tillåta beskattningsbara personer som vill använda de särskilda ordningarna att ansöka om detta redan från , se artikel 2 i rådets genomförande- förordning (EU) 2019/2026 av om ändring av genomförandeförordning (EU) nr 282/2011 vad gäller leveranser av varor eller tillhandahållanden av tjänster som förmedlas genom elektroniska gränssnitt och de särskilda ordningarna för beskattningsbara personer som tillhandahåller tjänster till icke beskattningsbara personer, som utför distansförsäljning av varor och vissa inhemska leveranser av varor. Eftersom det var osäkert när förslagen skulle antas, och därmed fanns risk för att det inte skulle finnas tillräcklig tid att bereda lagförslagen, bedömdes det lämpligt att en promemoria remitterades trots att antagande inte skett. Förslagen bedöms inte ha några effekter på sysselsättningen, miljön, integrationen, brottsbekämpningen, den ekonomiska jämlikheten eller den kommunala självstyrelsen. Det är svårt att bedöma förslagens påverkan på den ekonomiska jämställdheten. Kvinnor och män kan påverkas av förslagen genom att de är företagare. För enskilda näringsidkare finns det tydliga könsskillnader mellan olika branscher, men totalt sett är det en övervikt av män. Det är dock svårt att förutsäga vilka branscher som främst kommer att påverkas av förslagen, och därmed också om deras effekt på den ekonomiska jämställdheten. 2019/20:122 8 8.1Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) I paragrafen regleras vem som är skattskyldig för omsättning av varor och tjänster. Ändringen i första stycket 1 a, som behandlar mervärdes- skattegrupper, innebär att hänvisning görs till varor och till tjänster i allmänhet, inte bara till elektroniska tjänster, och att hänvisningen till bestämmelserna om de särskilda ordningarna i mervärdesskattedirektivet ändras. Ändringen behandlas i avsnitt 6.4. I paragrafen behandlas skattskyldighetens inträde. Ändringen i första stycket innebär att en hänvisning görs även till den nya 5 b §. Ändringen behandlas i avsnitt 6.3 och 6.5. Paragrafen är ny. Av första stycket, som motsvarar artikel 66a i mervärdesskattedirektivet, framgår när skattskyldigheten inträder i de fall då 6 kap. 9 eller 10 § är tillämpliga, dvs. när en beskattningsbar person som möjliggör omsättning av varor genom användning av ett elektroniskt gränssnitt (plattformsföretag) anses ha förvärvat och omsatt varorna själv. Skattskyldigheten inträder i detta fall för båda omsättningarna, dvs. omsättningen från den bakomliggande säljaren till plattformsföretaget och från plattformsföretaget till köparen, när betalningen har godkänts. Av andra stycket, som motsvarar artikel 369n i mervärdesskattedirektivet, framgår när skattskyldigheten inträder i de fall då den särskilda ordningen för redovisning och betalning av mervärdesskatt för distansförsäljning av varor importerade från ett land utanför EU tillämpas. Av artikel 41a respektive artikel 61b i genomförandeförordningen framgår vad som närmare avses med att betalningen har godkänts. Ändringen behandlas i avsnitt 6.3. I paragrafen framgår vad som avses med beskattningsår. I fjärde stycket punkt 1 görs en följdändring med anledning av att lagen (2011:1245) om särskilda ordningar för mervärdesskatt för telekommunikationstjänster, radio- och tv-sändningar och elektroniska tjänster byter namn. Vidare ändras hänvisningen till de aktuella bestämmelserna i mervärdes- skattedirektivet i fjärde stycket punkt 2. En redaktionell ändring görs avseende mervärdesskattedirektivets benämning. Ändringen behandlas i avsnitt 6.4. Paragrafen är ny och motsvarar artikel 14.4.1 i mervärdesskattedirektivet. Bestämmelsen motsvarar också delvis nuvarande artikel 34 i mervärdes- skattedirektivet, som upphör att gälla , och 5 kap. 2 § ML. Av första stycket framgår att med unionsintern distansförsäljning av varor förstås omsättning av varor som sänds eller transporteras av säljaren eller för dennes räkning från ett annat EU-land än det land där transporten avslutas. Enligt första stycket punkt 1 a och b ska vidare varorna levereras till en beskattningsbar person, eller en juridisk person som inte är en beskattningsbar person, vars förvärv inte utgör ett unionsinternt förvärv enligt 2 a kap. 2 § eller enligt bestämmelser som i ett annat EU-land motsvarar bestämmelserna om unionsinternt förvärv i mervärdesskatte- direktivet, eller till någon annan som inte är en beskattningsbar person. Enligt första stycket punkt 2 omfattar definitionen inte omsättning av nya transportmedel eller s.k. monteringsleverans. Av andra stycket framgår att transporten ska anses utföras av säljaren eller för säljarens räkning även när dennes medverkan i transporten är indirekt. Vad som närmare avses med att transporten utförs av säljaren eller för dennes räkning framgår av artikel 5a i genomförande- förordningen. Ändringen behandlas i avsnitt 6.1. Paragrafen är ny och motsvarar artikel 14.4.2 i mervärdesskattedirektivet.