prop · H703101 · 2020-04-15 00:00:00 — Fler anställda vid medförde högre utgifter Utfallet för anslaget 1:1 uppgick till , vilket är (11,) högre än föregående år. Det beror främst på ökade personalkostnader till följd av löneökningar men också på att antalet årsarbetskrafter ökade vid med 494 poliser och 780 civilanställda. Vid slutet av uppgick antalet årsarbetskrafter till 27 688. poliser och civilanställda. Antalet sökande till polisutbildningen har ökat med 8 418 personer (44,) vilket har lett till att utgifterna för antagningsprocessen ökade jämfört med . Antalet antagna på polisutbildningen ökade med 306 personer (4,). Trots ökningen har av de 1 970 utbildningsplatserna inte fyllts. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget minskade anslaget med för att finansiera en ökning av anslag 1:6 Kriminalvården eftersom ansvaret för transporter av frihetsberövade förts över från till Kriminalvården. Ökad beläggning på anstalter gav högre utgifter än beräknat Utfallet för anslaget 1:6 Kriminalvården blev , vilket är (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. propositionerna Vårändringsbudget och Höständringsbudget anvisade ytterligare totalt . Av dessa finansierar utbyggnaden av Kriminalvårdens transportorganisation, där myndigheten övertar huvudansvaret för transporter av frihetsberövade. Resterande tillskott avser säkerhetshöjande åtgärder mot bakgrund av den ansträngda beläggningssituationen. fanns i genomsnitt platser på häkten. Motsvarande siffra på landets anstalter var 4 497. Medelbeläggningen på häkte uppgick till 2026 eller Jämfört med 2018 har medelbeläggningen ökat med 134 intagna eller Medelbeläggningen på anstalt uppgick till 4 384 intagna eller . Jämfört med 2018 har medelbeläggningen ökat med 356 intagna eller . Utgifterna för Rättsliga biträden blev högre än beräknat och högre än 2018 Utfallet för anslaget 1:12 Rättsliga biträden m.m. blev , vilket är (30,) högre än vad som anvisades i statens budget. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisade ytterligare för att måltillströmningen till domstolarna och utgifterna för bl.a. offentlig försvarare, offentligt biträde och målsägandebiträde ökade. Det medförde att fler rättsliga biträden förordnades. Jämfört med föregående år blev utfallet (7,) högre. Utgifterna för skaderegleringar blev högre än beräknat och högre än 2018 Utfallet för anslaget 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. blev , vilket är (136,) högre än anvisat i statens budget. Jämfört med 2018 blev utfallet (12,) högre. I enlighet med propositionerna Vårändringsbudget och Höständringsbudget anvisade ytterligare dels på grund av ett enskilt ärende med ett stort beräknat skadeståndsbelopp, dels pågående rättsprocesser. Det är framför allt utgifterna för skadestånd m.m. i andra fall som blev högre än beräknat. Dessa utgifter ökade med nästan 2019. Fler mål i domstolar ledde till högre utgifter Utfallet för anslaget 1:5 Domstolar blev . (1,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utfallet (2,) högre. ökade antalet inkomna mål till domstolarna mer än beräknat. Totalt ökade antalet inkomna mål med 23 843 och uppgick till 466 969 . För att domstolarna skulle kunna hantera ett större antal mål anvisades anslaget i enlighet med propositionen Höständringsbudget . Antalet avgjorda mål uppgick till 461 700 vilket är en ökning med 32 961 jämfört med . Tabell 2.43 UO 4 Beställningsbemyndiganden Från EU-budgeten finansierade insatser avseende EU:s inre säkerhet Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på utsågs till nationellt ansvarig för EU:s fond för inre säkerhet. Gjorda åtaganden medför framtida utgifter för . iakttagelser – årlig revision har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. har utan stöd i lag eller förordning betalat ut bidrag från anslag 1:7 ap 2 Nationellt centrum mot våldsbejakande extremism under utgiftsområde 4. De utbetalade bidragen uppgår till . Av anslagsvillkoret framgår att anslaget enbart får användas för utgifter för verksamheten. RiR 2019:11 Myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet – brister i styrning och uppföljning har granskat det myndighetsgemensamma arbetet mot organiserad brottslighet och om regeringen har styrt de samverkande myndigheterna på ett tydligt och samordnat sätt. Regeringen har i skrivelsen om myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet (skr. 2019/20:3) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har tillkännagett som sin mening att regeringen på ett tydligare sätt än ska säkerställa att styrningen av det myndighetsgemensamma arbetet samordnas regelbundet och att regeringen regelbundet ska följa upp den myndighetsgemensamma verksamheten (bet. 2019/20:JuU12 punkt 2, rskr. 2019/20:146). RiR 2019:15 Styrningen av rättskedjan har granskat regeringens styrning av rättskedjan. Rättskedjan omfattar polis, åklagare, allmän domstol och kriminalvård. Regeringen har i skrivelsen om styrningen av rättskedjan (skr. 2019/20:44) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:JuU14, rskr. 2019/20:157). 2.6.5Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Tabell 2.44 UO 5 Anslag Avgifter till internationella organisationer -0,5 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet -0,9 -3,0 -1,1 Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överens- kommelser med andra stater och internationella organisationer. Utfallet uppgick till , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utfallet (23,) högre. Högre avgift till FN:s fredsbevarande operationer Anslag 1:1 Avgifter till internationella organisationer får användas för avgifter avseende medlemskap i internationella organisationer, främst FN, , , och . Utfallet för anslaget uppgick till , vilket är (0,) lägre än anvisat i statens budget. Jämfört med föregående år blev utfallet för anslaget (38,) högre. Det beror främst på att avgifterna till FN:s fredsbevarande operationer blev högre än 2018. Dessa avgifter uppgick till 2019. Skillnader i utfall på anslaget jämfört med anvisade medel beror främst på valutakurs- förändringar, eftersom bl.a. FN:s budget sätts i USD. Därutöver påverkas avgifterna för FN:s fredsbevarande operationer av situationen i omvärlden, som kan innebära nya eller utvidgade respektive neddragna fredsbevarande insatser. Skillnader mellan åren för dessa avgifter beror dels på valutakursfluktuationer dels på att budgeten för FN:s fredsbevarande operationer är konstruerad som en treårig skalcykel, där medlemsländerna betalar relativt sett mest år ett, mindre år två och minst år tre. Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Inom utgiftsområdet beslutade om två beställningsbemyndiganden på . De utestående åtagandena uppgick till . 2.6.6Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Tabell 2.46 UO 6 Anslag -15,7 Anskaffning av materiel och -3,8 -1,4 -11,0 jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Myndigheten för samhällsskydd och -1,7 -0,4 Utgiftsområdet omfattar utgifter för försvar, samhällets krisberedskap, strålsäkerhet och elsäkerhet. Utfallet uppgick till och blev därmed (0,) högre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utfallet (13,) högre. Avveckling av insatsen i Timbuktu gav lägre utgifter än beräknat Utfallet för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt uppgick till , vilket är (15,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Det beror främst på att insatsen i (FN-missionen Minusma) har bytt inriktning. Bland annat har insatsen i Timbuktu avvecklats . Det ledde i sin tur till lägre kostnader för bl.a. vidmakthållande av infrastruktur inom anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt. Dessutom har det försämrade säkerhetsläget i insatsområdet gjort att all planerad verksamhet inte har kunnat genomföras. Utfallet för anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor blev vilket är (73,) högre än anvisat i den ursprungliga budgeten. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisades ytterligare för att ge kommunerna ökade möjligheter att förebygga jordskred och andra naturolyckor, exempelvis översvämningar. har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap betalat ut i bidrag till kommunerna för förebyggande åtgärder mot naturolyckor. Högre ersättningar till kommunerna till följd av skogsbränder 2018 Utfallet för anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. uppgick till , vilket är högre än anvisat i statens budget. I enlighet med propositionen Vårändringsbudget anvisades ytterligare för att betala ut den ersättning som kommunerna är berättigade till enligt lagen om skydd mot olyckor för kostnader som uppkom i samband med skogsbränderna . Ny modell för redovisning mot anslag vid köp av försvarsmateriel tillämpar Försvarsmakten och () en ny modell för anslagsredovisning vid inköp av försvarsmateriel. Den nya modellen innebär att anslaget belastas när utgiften inträffar för staten. Modellen i sig påverkar redovisningen genom att redovisning mot anslag sker vid den ekonomiska händelsen för staten i stället för som tidigare vid milstolpar överenskomna mellan Försvarsmakten och FMV. Vid förändringen tillämpas en övergångslösning som innebär att för materielobjekt där staten ingått avtal med utomstatliga leverantörer före , ska redovisning mot anslag ske utifrån överenskomna milstolpar mellan FMV och Försvarsmakten. Som en följd av detta tillämpades den nya modellen endast i begränsad omfattning . Den nya modellen för redovisning mot anslag innebär att FMV:s förvaltningsutgifter finansieras med anslag 1:11 . och tidigare finansierades utgifterna med avgifter som betalades av Försvarsmakten. Försvarsmakten finansierade dessa avgifter med anslag. För att finansiera ökningen av det nya anslaget 1:11 minskades anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap med och anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar med 2019. Den nya modellen för redovisning mot anslag medför att det är svårt att jämföra utfallet mellan åren för enskilda anslag. Utfallet för anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap uppgick till vilket är (6,) högre än 2018. Utfallet för anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar uppgick till vilket är (27,) högre än 2018. Utfallet för anslaget 1:11 uppgick till vilket är högre än 2018. Det beror på att anslaget finansierar FMV:s förvaltningsutgifter. finansierades verksamheten hos FMV med avgifter. FMV har fortfarande kvar viss avgiftsfinansierad verksamhet kopplad till vidmakthållande av Försvarsmaktens materiel och även till försäljning till andra kunder. Utfallet för anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar och 1:11 blev sammantaget högre än 2018. Det beror främst på utveckling och anskaffning av JAS 39E, anskaffning av ubåt A26, helikopter, sjöstrids- och fordonssystem. Ökningen beror också på att Försvarsmakten har haft en ökad övningsverksamhet och vidmakthållit materiel i högre utsträckning. Tabell 2.47 UO 6 Beställningsbemyndiganden Anskaffning av materiel och anläggningar Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Inom utgiftsområdet beslutade om beställningsbemyndiganden på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan bemyndiganden och utestående åtaganden uppgick till och är huvudsakligen hänförlig till anslagen 1:1 Förbands- verksamhet och beredskap och 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar. För anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap uppgick skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden till . Det beror främst på att Försvarsmakten inte ingick nya åtaganden i planerad omfattning. För anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar är skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden . Det beror främst på att vissa planerade åtaganden senarelagts. För anslaget 3:1 är skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtagande -. Vilket innebär att bemyndigandet har överskridits. Tabell 2.48 UO 6 Garantier 1998/99:1, bet. 1998/99:FöU:1 och rskr. 1998/99:74. Tabell 2.49 UO 6 Inomstatliga lån Beredskapsinvesteringar inom ramen för Myndigheten för har beslutat om låneramar på för inomstatliga lån. Det fanns utestående lån om vid utgången av 2019. Tabell 2.50 UO 6 Övriga krediter Försvarsmaktens behov av rörelsekapital avseende materielförsörjning Krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden Inom utgiftsområdet har beviljat övriga krediter på . Utnyttjade krediter vid utgången av uppgick till . iakttagelser – årlig revision Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten har fått en revisions- berättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. Årsredovisningen för Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten har lämnats till regeringen . Enligt 2 kap. 1 § förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag ska myndigheten lämna en årsredovisning till regeringen. Årsredovisningen är därmed inte avlämnad i enlighet med förordningens villkor. har fått en revisionsberättelse med reservation avseende sin årsredovisning . Som grund för uttalande om reservation anger följande. har överskridit ramen för beställningsbemyndigandet gällande anslag 3:1 ap.2 Forskning (ram) under utgiftsområde 6. Bemyndiganderamen uppgår till medan utestående åtaganden enligt årsredovisningen uppgår till . har även överskridit det av regeringen beslutade slutåret (2023) avseende beställningsbemyndigandet för samma anslag genom att ingå åtaganden på för . RiR 2019:30 om det värsta skulle hända – statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor har granskat om regeringens och ansvariga myndigheters arbete med säkerheten för kärnteknisk verksamhet är tillfredställande. Regeringen har i skrivelsen om statens arbete för att förhindra och hantera kärntekniska olyckor (skr. 2019/20:93) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. RiR 2019:35 Valförfarandet - valhemlighet, träffsäkerhet och godtagbar tid har granskat om regeringens och de statliga valmyndigheternas arbete med att genomföra val är ändamålsenligt utformat. Regeringen har i skrivelsen om valförfarandet 2019/20:141) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. 2.6.7Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Tabell 2.51 UO 7 Anslag -1,6 utvecklingssamarbete (Sida) -1,6 Utgiftsområdet omfattar internationellt utvecklingssamarbete. Utfallet blev , vilket är (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utfallet (3,) högre. Högre avräkning av kostnader för asylmottagande medförde lägre utgifter för biståndsverksamheten Utfallet för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet uppgick till , vilket är (1,) lägre än anvisat i den ursprungliga budgeten. Det berodde främst på ökade kostnader för asyl- och flyktingmottagning, som ska räknas som bistånd enligt och utveckling (/DAC). Kostnadsökningen skedde i samband med införande av ny beräkningsmodell för dessa kostnader, vilken dock beräknades leda till lägre kostnader för asyl- och flyktingmottagandet inom biståndet . I enlighet med propositionen Vårändringsbudget beslutade att minska anslaget 1:1 Biståndsverksamhet med sammanlagt , varav avsåg kostnader för asyl- och flyktingmottagning som räknas som bistånd. I enlighet med propositionen Höständringsbudget beslutade dock att höja budgeten för biståndsverksamheten med varav berodde på att antalet asylsökande väntades blir lägre än vad som antogs i den ursprungliga budgeten. Sammantaget minskade alltså budgeten för det internationella biståndet med jämfört med den ursprungliga budgeten . Biståndsverksamheten ökade med jämfört med Utfallet för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet blev (3,) högre jämfört med . Det är framför allt utbetalningar till multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivningar, Reformsamarbete med , och samt bistånd till som ökat . beslutade i enlighet med budgetpropositionen om att öka budgeten för biståndsverksamheten med . Orsaken till ökningen var dels att bruttonationalinkomsten (BNI) antogs bli högre än 2018, dels att regeringen beräknade att de utgifter under utgiftsområde 8 Migration för asylmot- tagande, och som klassificeras som bistånd och avräknas biståndsramen, skulle minska med . Efter nya beräkningar av kostnader för asylmottagande inom biståndet beslutade i enlighet med propositionerna Vårändringsbudget och Höständringsbudget att minska anslaget för biståndsverksamhet med sammanlagt . Rapportering av bistånd till /DAC Tabell 2.52 Utfall för bistånd 2010–2019 1Den senaste tillgängliga BNI-prognosen vid rapporteringstillfället till DAC används. Utfallet för biståndsramen 2019 som rapporterades till /DAC, i enlighet med dess redovisningsprinciper, blev . Det motsvarar av BNI enligt ENS 2010. Den huvudsakliga förklaringen till att biståndsramens andel av BNI (1,) skiljer sig från det preliminära utfallet som rapporterades till /DAC, är att BNI rapporterad till DAC var högre än förväntad BNI vid budgeteringstillfället inför Budgetpropositionen 2019. Utfallet som rapporterades till /DAC blev jämförelsevis , av BNI. I det utfall som räknas som bistånd ingår bl.a. kostnader för mottagandet av asyl- sökande och skyddsbehövande, totalt , i enlighet med /DAC:s riktlinjer. Regeringen presenterade i Budgetpropositionen den beräkningsmodell som används för att komma fram till dessa kostnader och som gäller . I utfallet ingår dels kostnader inom Utgiftsområde 8 Migration, totalt , dels kostnader inom Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, totalt . Inom Utgiftsområde 8 används en så kallad kvotmodell. I tabell 2.52 syns de anslag inom utgiftsområde 8 som helt- eller delvis räknas som bistånd (första kolumnen). Dessa anslag multipliceras med andelen av inskrivna i mottagningssystemet som uppfyller /DAC:s kriterier för bistånd (andra kolumnen), vilket ger biståndsutfallet (tredje kolumnen). Kostnader inom utgiftsområde 14 utgörs av etableringsersättning till före detta asylsökande (), till vidarebosatta (kvotflyktingar, ) samt till anhöriga till före detta asylsökande (). Vidare ingår i utfallet, men inte senare år, ersättningar till kommuner enligt schablon för vidarebosatta (). Tabell 2.53 Kostnader asylsökande och skyddsbehövande utgiftsområde 8 Migration1 1:1 (förvaltningsanslag) 1:2 Ersättningar och boendekostnader varav kost och logi varav övrigt stöd för tillfälligt uppehälle 1:5 Rättsliga biträden m.m. vid domstolsprövning 1:6 Offentligt biträde i utlämningsärenden 1Preliminärt utfall rapporterat till /DAC. Slutligt utfall rapporteras till /DAC . Utfall, totalt är exklusive indirekta administrationskostnader (anslag 1:1) samt återetableringsstöd (anslag 1:2). Tabell 2.54 UO 7 Beställningsbemyndiganden Inom utgiftsområdet beslutade om ett beställningsbemyndigande på De utestående åtagandena uppgick till . Skillnaden mellan beslutat bemyndigande och utestående åtaganden uppgick till . De största beloppsmässiga skillnaderna inom detta anslag är relaterade till områdena Multilaterala utvecklingsbanker, fonder och skuldavskrivningar och Multilaterala och internationella organisationer och fonder. De stora avvikelserna består främst av att förhandlingar för bl.a. stöd till Afrikanska utvecklingsfondens femtonde påfyllnad och den 19:e påfyllnaden av den Internationella utvecklingsfonden i () förhandlades men där avtal skrivs först . Regeringen har ingått avtal med och (AfDf) om deltagande i det multilaterala skuldavskrivningsinitiativet (MDRI). Avtalen är utformade med en bindande (unqualified commitment) och en icke bindande del (qualified commitment). Den bindande delen av avtalet redovisas som ekonomiska åtaganden mot bemyndigandet tabellen ovan. Den icke bindande delen av avtalet som inte redovisas mot bemyndigandet och som kräver ett godkännande av beräknas uppgå till . Av detta avser () och AfDf (). Tabell 2.55 UO 7 Garantier Garantikapital, Internationella återuppbyggnads- (AfDB)1 (AsDB)3 EIB-lån inom ramen för IV Bis och Cotonou- 2012/13:1, bet. 2012/13:UU2, rskr. 2012/13:91. 2010/11:1, bet. 2010/11:UU2, rskr. 2010/11:98. 3Bemyndigandet gavs i Units of Accounts (UoA), vilket är den valutaenhet AfDB räknar i. Eftersom det är en intern valuta i banken och motsvarar i valör Special drawing rights (SDR), anges utfallet i SDR. 2012/13:1, bet. 2012/13:UU2, rskr. 2012/13:91. 2015/16:1, bet 2015/16:UU2, rskr. 2015/16:99. 2012/13:1, bet. 2012/13:UU2, rskr. 2012/13:91. 1987/88:9, bet. 1987/88:UU9. Den svenska andelen av MIGA:s kapital är eller 10,49 miljoner SDR. Tabell 2.56 UO 7 Övriga krediter Kredit för infriande av kapitalgarantier till internationella finansiella Riksgäldens befogenhet att ta upp lån i syfte att fullgöra sådana garantier som beslutat om, m.m. 2001/02:1 (vol. 1), bet. 2001/02:FiU1, rskr. 2001/02:34. RiR 2019:17 Sidas humanitära bistånd och långsiktiga utvecklingssamarbete – förutsättningar för samverkan har granskat om regeringens styrning och Sidas arbetssätt har möjliggjort samverkan mellan det humanitära biståndet och det långsiktiga utvecklingssamarbetet –2017. Regeringen har i skrivelsen om Sidas humanitära bistånd och långsiktiga utvecklingssamarbete (skr. 2019/20:41) redovisat vilka åtgärder som vidtagits eller avses vidtas med anledning av granskningsrapporten. Granskningsrapporten är därmed slutbehandlad. har lagt regeringens skrivelse till handlingarna (bet. 2019/20:UU13, rskr. 2019/20:159). Tabell 2.57 UO 8 Anslag -9,1 Rättsliga biträden m.m. vid -17,7 Offentligt biträde i utlänningsärenden -32,0 Utresor för avvisade och utvisade -16,8 insatser för asylsökande och flyktingar -23,5 Tillfälligt stöd till kommuner för -2,2 Utgiftsområdet omfattar frågor som rör utlänningars rätt att resa in i och vistas i samt frågor som rör mottagande av asylsökande. Utfallet uppgick till och är därmed (2,) lägre än vad som ursprungligen anvisades i statens budget. Jämfört med 2018 blev utgifterna (39,) lägre. Ersättningar till kommunerna blev lägre 2019 Utgifterna för anslaget 1:2 Ersättningar och bostadskostnader blev . Det är (9,) lägre än den ursprungliga budgeten. Orsaken till det lägre utfallet är dels att prioriterat handläggning av äldre mer resurskrävande ansökningar om ersättning, dels ökade antalet överklaganden från kommuner och landsting, vilket försenade handläggningen av inkommande ärenden. blev även antalet avslagna ansökningar om ersättning enligt asylersättningsförordningen högre än beräknat, vilket medförde ett lägre anslagsutnyttjande. förvaltningsutgifter högre än budget Utgifterna för anslaget 1:1 blev . (5,) högre än den ursprungliga budgeten. Det högre utfallet finansierades dels av att vid ingången av 2019 hade ett anslagssparande om , dels beslutade i enlighet med propositionen Vårändringsbudget att anvisa anslaget ytterligare Skälet var att ge bättre förutsättningar att kunna nå och bibehålla kortare handläggningstider inom asyl- och tillståndsverksamheten. Högre utgifter för domstolsprövningar Utgifterna för anslaget 1:4 Domstolsprövning i utlänningsmål blev . Det är (37,) högre än den ursprungliga budgeten. Migrationsdomstolarna har inte kunnat rekrytera i den omfattning som behövts för att ta hand om de många migrationsmål som uppstått i kölvattnet från det stora antalet asylsökanden . För att kunna nå och bibehålla kortare handläggningstider beslutade därför i enlighet med propositionen Vårändringsbudget att anvisa ytterligare . Antalet avgjorda mål i migrationsdomstolarna ökade .