prop · H703130 · 2020-05-28 00:00:00 — Andra AP-fonden, som har en högre andel investeringar i skog och jord- bruk än övriga AP-fonder, har även utvecklat egna specifika riktlinjer för skog och jordbruk, bl.a. relaterade till biologisk mångfald, som fonden har Bland annat framgår det i investeringsriktlinjerna för de två bolag (TCGA och TCGA II) som fonden är delägare i och som Skr. 2019/20:130 investerar i jordbruksfastigheter att inga fastigheter inom biologiska zon får förvärvas. Fonden strävar även efter att säkerställa att riktlinjerna följs och transparens bl.a. genom externa revideringar av jordbruksfastigheterna. Fonden arbetar också aktivt med att förbättra bolagens arbete när det gäller hållbarhet, bl.a. genom styrelsearbete. Fondens förvaltare av TCGA och TCGA II antog 2018 en policy som förbjuder förvärv av mark som avskogats. konstaterar i sin rapport att andra ledande internationella pensionsfonder inte heller har någon specifik strategi för att hantera frågor som rör biologisk mångfald. Det finns en ökad efterfrågan på utveckling av branschstandarder och ett flertal kapitalförvaltare har uppmanat data- leverantörer att lämna uppgifter om företagens påverkan på den biologiska mångfalden. Verktyg för att integrera hållbarhet i investeringarna AP-fonderna har integrerat hållbarhet i förvaltningen av samtliga till- gångsslag och använder en rad olika verktyg för detta både i investerings- fasen och efter att investeringen har gjorts, se figur 5.3. Dessa verktyg är i stort desamma för samtliga AP-fonder. Innan investering utvärderar fonderna investeringsmöjligheten både ur ett risk- och värdeskapande- perspektiv. Från ett riskperspektiv integrerar AP-fonderna klimatrela- terade risker i den finansiella riskanalysen. Bland annat tas hänsyn till risker relaterade till omställningen till en mindre fossilbaserad ekonomi. Fonderna använder även normbaserade principer, dvs. säkerställer att minimistandard eller intentionen bakom internationella konventioner som har ratificerat följs och även negativ screening baserad på förut- bestämda hållbarhetskriterier. Från ett värdeskapande perspektiv använder merparten av fonderna sig av temainvesteringar. Första, Andra och Fjärde AP-fonderna har dessutom integrerat hållbarhetsaspekter i själva portfölj- konstruktionen för noterade aktier. Hållbarhet är även integrerat i utvärde- ringsprocessen av direktinvesteringar och externa förvaltare. Efter investe- ringen är gjord använder fonderna främst ägarengagemang och bolags- bevakning för att följa upp och säkerställa att innehaven och de externa förvaltarna fortsätter att uppfylla uppsatta hållbarhetskrav. Fonderna anpassar hållbarhetsverktygen efter portföljsammansättningen eftersom vissa verktyg är mer lämpade för vissa tillgångsslag eller förvalt- ningsstrategier (figur 5.3). Källa: bilaga 9 Normbaserad och negativ screening används för samtliga tillgångsslag. Normbaserad uteslutning gäller för alla bolag som bedöms bryta mot internationella konventioner som har ställt sig bakom. Samtliga AP-fonder har på denna grund exkluderat företag som bryter mot icke- spridningsavtalet (, NPT), som bedriver verksamhet relaterad till klusterminor och som tillverkar och distribuerar cannabis för icke-medicinskt bruk. Exkluderingarna baseras på rekommendation. Första, Andra och Fjärde AP-fonderna har dessutom valt att avyttra bolag som bedöms vara oförenliga med avsikten bakom vissa av de internationella konventioner som har ställt sig bakom, såsom Tobakskonventionen och icke-spridningsavtalet (NPT) som manar till nedrustning av kärnvapen och har således avyttrat bolag med verksamhet relaterad till kärnvapen samt tobaksbolag (figur 5.4). Figur 5.4 Normbaserad och negativ screening Källa: bilaga 9 Första–Fjärde AP-fonderna kan också avyttra företag baserat på expone- ring mot specifika hållbarhetsrelaterade risker. Avyttringarna baseras på fondspecifika riskbedömningar. AP-fonderna har jämförbara kriterier för avyttring som andra ledande pensionsfonder i och i viss mån striktare än hos ledande nord- amerikanska pensionsfonder där flertalet aktörer inte har avyttrat från verksamheter relaterade till kärnvapen. Temainvesteringar inom hållbarhet innefattar investeringar i företag med verksamhet relaterad till hållbarhetsfrämjande aktiviteter i olika tillgångsslag. Gröna obligationer är den vanligaste temainvesteringen som görs av samtliga AP-fonder (förutom vars regelverk inte tillåter detta). har sökt investeringar inom hållbart jordbruk och både Första och Fjärde AP-fonderna vill utöka sin exponering mot bolag inriktade på hållbara lösningar både inom den noterade och den onoterade portföljen. Sjunde AP-fonden har verkställt ett s.k. effektmandat, för investeringar som ska bidra till FN:s hållbarhetsmål. Första, Tredje och Fjärde AP-fonderna har tillsammans etablerat Polhem Infra, ett bolag fokuserat på investeringar i onoterade svenska bolag med inriktning på hållbar infrastruktur och Andra AP-fonden har infört en strategisk allokering till global hållbar infrastruktur. Integrering av hållbarhet i den finansiella analysen görs för samtliga tillgångsslag, men är ovanligare för räntebärande instrument. Särskilt utmärkande för AP-fonderna är integreringen av hållbarhet i den strukturerade/systematiska förvaltningen genom att inkludera hållbarhets- faktorer i portföljkonstruktionen. AP-fonderna använder liknande hållbarhetsverktyg som ledande internationella pensionsfonder, men har större fokus på ägarengagemang och utmärker sig inom detta område. Samtliga fonder anser att de har möjlighet att skapa värde genom att engagera sig som ägare. Detta görs bl.a. genom dialog, röstning samt representation i styrelser och valbered- ningar. Fonderna engagerar sig i noterade bolag och i direktägda tillgångar då de bedömer att det är där de har störst påverkan. röstade Första–Fjärde AP-fonderna sammanvägt på av alla stämmor i bolagen de ägde. AP-fonderna samarbetar dessutom med andra investe- rare, bl.a. genom nätverk som ClimateAction 100+ och United Nations- supported Principles for (). AP-fondernas etikråd har bl.a. engagerat sig i samband med en gruvdamms- olycka i . Första–Fjärde och Sjunde AP-fonderna bevakar kontinuerligt sina noterade innehav med avseende på hållbarhetsrisker genom hållbarhets- databaser eller med hjälp av externa aktörer för normbaserad incidents- bevakning. Mindre incidenter utvärderas i samband med den fondöver- gripande bolagsgenomgången som sker , medan mer akuta händelser tas om hand direkt. Denna typ av hållbarhetsdatabaser eller tjänster finns inte för direktägda eller externt förvaltade reala till- gångar eller riskkapitalinvesteringar. Detta påverkar särskilt Sjätte fonden som endast har onoterade innehav. För att kunna bevaka och hantera hållbarhetsriskerna i bolagen ställs därför särskilda krav på incidentrapportering från de direktägda bolagen och de externa förval- tarna, vilket innebär att bolagen har förpliktigat sig att återge information om ESG-relaterade händelser (Environment, Social and Governance) till ansvarig förvaltare på . I Första, Fjärde och Sjätte fastställs den övergripande hållbarhetsstrategin av styrelsen och i Andra och Sjunde AP-fonderna av ledningen. För Tredje AP-fonden fastställs den av både styrelse och led- ning. Första och Sjätte har även inrättat en särskild hållbar- hetskommitté i styrelsen, vilket är ett beredningsorgan för fördjupad behandling av frågor som rör att fonden följer kraven på föredömlighet när det gäller hållbarhetsarbetet. Beslutsrätten och ansvaret i dessa frågor ligger dock kvar på hela styrelsen. Av analys framkommer det att AP-fonderna har anpassat organisationen med avseende på hållbarhet och helt integrerat hållbarhet i förvaltningsorganisationen. Ansvaret ligger i flertalet fonder på kapital- förvaltningschefen, vilket tydliggör ansvaret för hållbarhetsarbetet i investeringsprocessen. Samtliga fonder har även några medarbetare med ansvar för frågor och aktiviteter kring ägarstyrning och hållbarhet både inom organisationen och i samarbetet med andra investerare. konstaterar att detta är i linje med utvecklingen hos andra ledande internationella pensionsfonder, vilket även gäller teamens storlek i förhållande till kapital under förvaltning. Tredje, Sjätte och Sjunde AP-fonderna har även etablerat tvärfunk- för att samordna hållbarhetsinsatser. Enligt finns det inte ett entydigt, standardiserat sätt för hur investerare ska hållbarhetsrapportera, däremot finns det ett antal ramverk och standarder för rapportering av hållbarhet. Samtliga AP-fonder rapporterar dock sitt hållbarhetsarbete enligt etablerade ramverk konstaterar . Första–Fjärde AP-fonderna har utvecklat gemensamma riktlinjer för redovisning av hur det nya hållbarhetsmålet – att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande och att särskild vikt ska fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet om avkastning och risk – har uppnåtts. Dessa innebär att AP-fondernas hållbarhets- rapportering beskriver arbetet med att integrera hållbarhet i förvaltningen och hur hållbarhetsarbetet bedrivs i övrigt. Fondernas hållbarhets- redovisning strävar efter att följa den internationella standarden Global Reporting Initiative (GRI). Fonderna har även kommit överens om att rapportera enligt United Nations-supported Principles for (), Task Force on Climate-related Financial Disclosures (TCFD), vilket inkluderar koldioxidavtryck, samt hur AP- fonderna har möjlighet att bidra till FN:s globala hållbarhetsmål, röstningsdata och om arbete. Även Sjätte och Sjunde AP- fonderna rapporterar enligt GRI och ett flertal andra ramverk. konstaterar att AP-fondernas rapportering kring hållbarhet är omfattande, men skiljer sig åt mellan fonderna. Samtliga AP-fonder rapporterar sina strategier och mål samt hur de har arbetat för att nå målen och om målen har uppnåtts. Sjunde AP-fonden har dock valt att inte Skr. 2019/20:130 externt rapportera sina hållbarhetsrelaterade mål. Vid en jämförelse med andra ledande internationella pensionsfonder konstaterar att de i större utsträckning än AP-fonderna har förenklat sin externa hållbarhetsrapportering genom att t.ex. använda sig av tabeller som sammanställer mål och hur dessa har uppfyllts. Några fonder redovisar även fossila innehav, genom att visa andelen investeringar inom energisektorn och vilka energikällor som står bakom detta, eller hur investeringar i förnybar energi och investeringar som bidrar till FN:s utvecklingsmål utvecklas . rapporterar AP-fonderna koldioxidavtryck enligt ett gemen- samt framtaget ramverk. För Första–Fjärde och Sjunde AP-fonderna omfattar rapporteringen en större andel av den noterade aktieportföljen (Scope 111 och Scope 212) och för , som endast gör onoterade investeringar, omfattar mätningen en större andel av den onoterade investeringsportföljen. AP-fonderna, liksom andra ledande internationella pensionsfonder, arbetar med att utöka omfattningen av mätningen av koldioxidavtryck till ytterligare tillgångsslag och expandera mätningen i begränsad skala till Scope 313. Ett antal fonder (Tredje, Sjätte och Sjunde AP-fonderna) har utökat mätningen enligt Scope 3 men dessa resultat publiceras inte alltid externt. använder en utökad definition av Scope 1 och Scope 2 som inkluderar utsläpp från underleverantörerna i sina investeringsstrategier. Första–Fjärde AP- fonderna har i olika utsträckning utökat mätningen även till andra tillgångsslag såsom obligationer och reala tillgångar. Dessa särredovisas från koldioxidrapporteringen för den noterade aktieportföljen och i vissa fall rapporteras den inte alls. minskade AP-fondernas totala koldioxidavtryck mätt som totalt koldioxidutsläpp för de noterade aktieportföljerna medan marknadsvärdet för de noterade aktieportföljerna ökade . För perioden –ökade fondernas totala koldioxid- utsläpp för de noterade aktieportföljerna , vilket kan jäm- föras med en ökning av marknadsvärdet för de noterade aktieportföljerna . Den främsta anledningen till ökningen av koldioxid- utsläpp är att fondernas kapital har ökat, men på grund av ökat fokus på åtgärder för att minska koldioxidavtrycken (t.ex. genom låg- koldioxidinvesteringar och ESG-index) har utsläppen ändå kunnat minska relativt sett. Scope 1 visar direkta utsläpp från den egna verksamheten. Scope 2 visar indirekta utsläpp från köpt energi. Scope 3 visar övriga indirekta utsläpp som företaget har orsakat. 2019/20:130 Figur 5.5 Redovisade koldioxidutsläpp –2019 Källa: bilaga 9 För att åskådliggöra om minskningen i koldioxidutsläpp kommer från att AP-fonderna har ändrat sin portföljexponering till mindre utsläpps- intensiva bolag eller om de underliggande bolagen har minskat sina utsläpp har samtliga fonder, förutom Sjunde AP-fonden, utvecklat sin rapportering och valt att särredovisa detta . Figur 5.6 Portföljviktad koldioxidintensitet (TCFD) per fond Källa: bilaga 9 Av figur 5.6 framgår det att minskningen i samtliga AP-fonders koldioxid- intensitet främst beror på ändringar i portföljmixen och inte att intensiteten minskat i de underliggande bolagen. Skälen för regeringens bedömning Att beakta miljöaspekter, sociala aspekter och bolagsstyrningsaspekter är en viktig del av en modern förvaltningsstrategi i syfte att uppnå en lång- siktigt hög avkastning och god riskhantering. AP-fonderna bör, som statliga myndigheter och förvaltare av statliga pensionsmedel, arbeta aktivt med att integrera olika hållbarhetsaspekter i förvaltningen. Detta är av stor betydelse för allmänhetens förtroende för AP-fonderna och pensionssystemet. har Första–Fjärde AP-fonderna ett nytt mål för placeringsverksamheten, att fondmedlen ska förvaltas på ett föredömligt sätt genom ansvarsfulla investeringar och ansvarsfullt ägande och att särskild vikt ska fästas vid hur en hållbar utveckling kan främjas utan att det görs avkall på det övergripande målet om avkastning och risk. Fonderna ska samverka för att uppnå målet om föredömlig förvaltning och ta fram en gemensam värdegrund för förvaltningen av fondmedlen, gemensamma riktlinjer för redovisning av hur målet uppnåtts och gemen- samma riktlinjer för vilka tillgångar som fondmedlen inte bör placeras i. I enlighet med detta har Första–Fjärde AP-fonderna tagit fram en gemensam tolkning av föredömlig förvaltning, enats om en gemensam värdegrund för förvaltningen av fondmedlen, tagit fram gemensamma riktlinjer för redovisning av hur målet har uppnåtts och vilka tillgångar som fondmedlen inte bör placeras i. Samtliga dessa dokument finns publicerade på respektive fonds webbplats. Regeringen ser positivt på detta arbete och anser att tillämpning av gemensamma riktlinjer för redovisning och rapportering av hållbarhetsarbetet är centralt, för att underlätta uppföljning och utvärdering. Detta arbete bör fortsätta. Första–Fjärde AP-fonderna samarbetar inom det gemensamma vars syfte är att utifrån fondernas uppdrag och gemensamma värdegrund åstadkomma förbättringar på miljö- och etikområdet. driver reaktiva och proaktiva dialoger inom bl.a. mänskliga rättigheter, klimat och miljö och för att motverka korruption och sektor- specifika projekt inom bl.a. gruvindustrin och odling av palmolja, tobak och kakao. har bl.a. genomfört ca 300 bolags- dialoger samt förebyggande arbete i form av olika branschprojekt och internationella initiativ. har i ett flertal fall engagerat sig i utländska bolag , bl.a. i samband med en gruvdammsolycka i . gjordes ett genombrott i dialogerna med gruv- bolagen efter att , tillsammans med andra investerare, tagit fram en global öppen databas som kan bidra till transparens kring bolagens avfallsdammar och ansvarstagande. AP-fonderna deltar även i investerar- samarbetet Climate Action 100+ där dialoger med bl.a. oljebolag som och fordonstillverkare som och har varit fram- gångsrika när det gäller att sätta mål för att minska koldioxidutsläppen. Frågan om investeringar i kärnvapenrelaterad industri är ett område som är aktuellt att bevaka. Regeringen ser positivt på att Första, Andra och Fjärde AP-fonderna har avyttrat företag med verk- samhet relaterad till kärnvapen eftersom fonderna bedömer att företagens verksamhet är oförenliga med avsikten bakom icke-spridningsavtalet (NPT). En annan viktig fråga är att följa för att hålla den globala temperaturökningen och sträva efter att stanna . Regeringen anser att det är viktigt att AP-fondernas investe- ringar är i linje med mål. Flera AP-fonder har för- tydligat sina strategier kring och samtliga fonder arbetar konti- nuerligt för att sänka koldioxidavtrycket i sina portföljer Första–Fjärde AP-fonderna har uttalade mål för detta. Andra AP-fonden utmärker sig genom en inriktning mot att hålla investeringsportföljen i linje med och fonden vill ta fram mätmetoder för att kunna säkerställa Dessutom har AP-fonderna vidareutvecklat sin koldioxidrapportering till att även omfatta hur stor del av årets förändring i koldioxidintensitet som kommer från att fonderna har ändrat sin portföljmix respektive hur stor del som kommer från minskade utsläpp från bolagen i portföljen. Första–Fjärde AP-fonderna rapporterar även i enlighet med ramverket Task Force on Climate-related Financial Disclosures (TCFD). Regeringen ser positivt på att AP-fondernas totala koldioxidavtryck mätt som totalt koldioxidutsläpp för de noterade aktie- Användandet av fossila bränslen har en direkt avgörande roll för möjligheten att nå 1,5-graders målet och finansiella aktörer har en central roll när det gäller att styra om investeringar till mer hållbara energislag. Första–Fjärde AP-fonderna har fattat olika beslut när det gäller investeringar i fossila bränslen baserat på fondernas riskanalyser. Tredje och Fjärde AP-fonderna uppger att de hellre äger och engagerar sig för att minska utsläppen från portföljbolagen än tillämpar en ren avyttringsstrategi för koldioxidintensiva sektorer. beslutade att avyttra alla innehav i bolag med fossil verksamhet och har fonden avyttrat bolag med fossil verksamhet för de internt förvaltade mandaten och avyttring för de externt förvaltade mandaten pågår. Första AP-fondens bedömning är att den pågående omställningen till en mindre fossilberoende ekonomi utgör en stor osäkerhet för bolag verksamma inom kol-, olje- och gasindustrin och att investeringar i dessa bolag kan medföra en högre finansiell risk för Regeringen ser positivt på Första AP-fondens beslut att avyttra innehav i bolag med fossil verksamhet och vill understryka att investeringar i fossil energi, såsom investeringar i bolag vars börsvärden till stor del består av de fossila tillgångar de tänker utvinna, inte ligger i linje med mål och . att AP-fonderna bör fortsätta sitt arbete för att investeringarna ska vara i linje med mål. Regeringen ser positivt på det utvecklingsarbete AP-fonderna har genomfört inom hållbarhetsområdet, men anser att detta arbete kan stärkas Det är positivt att fonderna ständigt fortsätter att förbättra sitt arbete och att fonderna enligt studie har kommit långt på detta område vid en jämförelse med andra ledande institutionella investerare Första–Fjärde AP-fonderna har dock ett starkare lagkrav avseende hållbarhet än andra ledande institutionella investerare och det bör därför också kunna förväntas att de ligger i framkant på detta område. fonderna enligt utmärker sig framför allt genom sitt ägar- engagemang, men även när det gäller integrering av hållbarhet i kapital- förvaltningen, är i linje med Första–Fjärde AP-fondernas nya krav om Det finns dock områden att fortsätta belysa och förbättra som t.ex. att innehav av fossila tillgångar inte överensstämmer med och investeringars påverkan på biologisk mångfald. om är för att kunna utvärdera det nya hållbarhetsmålet anser regeringen att arbetet med hållbarhet bör fortsätta att stärkas. Hållbarhet är ett område under ständig utveckling, vilket tydligt avspeg- las i ny EU-lagstiftning. Även om den lagstiftningen inte gäller för AP- fonderna så innebär det att fonderna behöver fortsätta sitt utvecklings- Skr. 2019/20:130 arbete för att ligga i framkant även fortsättningsvis. innebär krav på alla finansmarknadsaktörer att informera om hur hållbarhetsrisker och hållbarhetseffekter integreras i förvaltningen, oavsett hållbarhetsambition. Det innebär även att i den mån hållbarhet inte beaktas ska detta tydligt framgå. I det nya regelverket införs också nya kategorier av referensvärden, ett för klimatomställning som på portföljnivå följer en bana för minskade klimatutsläpp och ett som på portföljnivå följer en bana mot klimatmål. Regeringen konstaterar i likhet med att det finns möjlighet till fortsatt utveckling genom förtydligande av strategier och målsättningar kopplat till föredömlig förvaltning. Regeringen konstaterar vidare att transparens och kommunikation i hållbarhetsfrågor är viktigt för att bidra till en ökad förståelse kring AP-fondernas hållbarhetsarbete och att upp- rätthålla trovärdigheten för pensionssystemet. En utmaning är investeringar i onoterade tillgångar som i regel är mindre genomlysta och som ofta görs via fonder. Regeringen förväntar sig att AP- fonderna fortsätter att sträva efter ökad transparens inom både nya och existerande investeringar. Som stora aktörer har AP-fonderna dessutom potential att påverka marknaden i en positiv riktning för en ökad trans- parens. AP-fonderna har delvis valt olika strategier för hållbarhet på liknande sätt som för förvaltningen. Respektive AP-fonds viktigaste aktiviteter på hållbarhets- och ägarstyrningsområdet redovisas i avsnitt 6. 6Redovisning och utvärdering av AP-fonderna Regeringens bedömning: Första AP-fonden har hanterat nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet som avsett. Fonden har genererat avkastning som bidrar till inkomstpensions- systemets långsiktiga finansiering och har arbetat aktivt med håll- barhetsfrågor. Sammantaget har Första AP-fonden infriat regeringens förväntningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning överförde Första AP-fonden till inkomst- Fonden har därmed bidragit till att hantera det under- skott som uppstår när summan av inbetalda pensionsavgifter är lägre än summan av utbetalda pensioner. Första AP-fonden har även bidragit till inkomstpensionssystemets lång- Fondens genomsnittliga årliga avkastning har uppgått till , vilket överstiger inkomstindex som i genom- 2019/20:130 snitt ökat . Fondens avkastning efter kostnader 2019 var , jämfört med - 2018. inrättade styrelsen ett hållbarhetsutskott och antog en ny hållbarhets- och klimatstrategi. Ett nytt mål för verksamheten är att fondens portfölj ska vara koldioxidneutral . beslutade styrelsen att fonden skulle avyttra bolag med fossil verksamhet, vilket skedde för de internt förvaltade mandaten och avyttring pågår för de externt förvaltade mandaten. -4,9 -6,6 -7,4 -6,8 -6,5 -2,1 -8,8 -0,6 -0,7 Källa: Första AP-fondens årsredovisningar Första AP-fondens resultat efter kostnader uppgick till 2019, vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på 15,1 pro- cent. överfördes till inkomstpensions- systemet. Fondkapitalet ökade med för att uppgå till . Ifigur 6.1 redovisas Första AP-fondens totala avkastning efter kostnader . För hela perioden –2019 har Första AP-fondens genom- snittliga avkastning uppgått till . Detta kan jämföras med inkomstindex som i genomsnitt ökat . Första AP-fondens totala avkastning Källa: bilaga 9 (grunddata från Första AP-fonden och ) uppgick Första AP-fondens totala avkastning till före kostnader. Samtliga tillgångsslag bidrog positivt till avkastningen. Största positiva bidraget till avkastningen gav aktier (8,, varav svenska aktier , globala aktier i utvecklade mark- nader och aktier i tillväxtmarknader 3,1 procent- enheter) och alternativa investeringar (4,). Inom alterna- tiva investeringar kom bidraget framför allt från fastigheter och investeringar i onoterade bolag.