prop · H703191 · 2020-06-30 00:00:00 — en myndighet ansvarar för genomförande eller kostnader av beslut som en annan myndighet har fattat. Det försämrar förutsättningarna för en effektiv verksamhet. Ett syfte med reform var att den skulle renodla myndigheternas uppdrag. Regeringen ansåg att bristande effektivitet och andra svårigheter kan uppkomma då olika myndigheter samverkar vid verkställighet av beslut.176 Därefter har det förtydligade ansvaret för Kriminalvården för transporter av frihetsberövade syftat till ytterligare renodling av myndighetsuppdragen.177 I tabell 3 sammanfattas granskningens resultat avseende myndigheternas huvudsakliga uppdrag inom återvändande. De flesta av uppdragen innefattar identiska arbetsuppgifter för både och , och i vissa fall för alla tre myndigheterna. Tabell 3 Myndighetsuppdrag vid återvändande Beslutar om av- eller utvisning Informerar om gällande regelverk och hur av- eller utvisningar Ansöker om gode män Beslutar om uppsikt och förvar Verkställer förvarsbeslut och andra (x) Endast korta (x) Endast vid Beslutar hur utrikes transport ska 1997/98:173. 2016/17:57. 68R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N (x) Liten omfattning, Notifierar resor till flygplatser, flygbolag, transitorter och Tillhandahåller personal för eskort Bedömer hinder för verkställighet X Legala och praktiska X Praktiska hinder för Beslutar om att skjuta upp eller Beslutar om inhibition eller nytt X=Myndigheten bedriver verksamhet, (x)=Myndigheten bedriver verksamhet, men endast i begränsad omfattning Det kvarstår alltså betydande överlappningar av myndigheternas uppdrag. I flera fall upplevs också gränsdragningen mellan respektive myndighets uppdrag som oklar. Företrädare för alla tre myndigheterna har vid intervjuer framhållit att detta är en väsentlig källa till friktioner i samarbetet. Därtill visar granskningen att brutna ansvarskedjor är vanligt förekommande Det innebär att en myndighet ska genomföra eller bära kostnader av beslut som en annan myndighet har fattat. Generellt sett innebär brutna ansvarskedjor en ökad risk för mindre effektiv förbrukning av resurser. I återvändandeverksamheten försvåras detta ytterligare av att beslut ofta måste fattas och aktiviteter genomföras under tidspress. Det bidrar till förekomsten av prioriteringar och arbetssätt som kan te sig rationella då man betraktar en myndighet för sig, men som inte alltid är det för verksamheten som helhet. Verksamheten är också beroende av att myndigheterna kan utbyta information om ärenden och personer med varandra. Det försvåras av oförenliga it-system, och möjligen även sekretessreglering. Information överförs manuellt mellan systemen, vilket leder till både informationsförluster och omfattande fel. Att följa upp ärenden, personer eller resultat av verksamheten kräver omfattande hantering, och är i många fall omöjligt. I granskning av resultaten av återvändandeverksamheten har av återvändandeärendena över huvud taget inte gått att följa genom hela processen. Granskningen visar att regeringen och myndigheterna på olika sätt försökt hantera dessa samordningsproblem. Det finns också exempel på R I K S R E V I S I O N E N Å T E R V Ä N D A N D E V E R K S A M H E T E N – R E S U L T A T , K O S T N A D E R O C H E F F E K T I V I T E T samarbeten som myndigheterna upplever vara relativt väl fungerande. Ändå kvarstår betydande problematik med överlappande ansvarsområden, oklara ansvarsförhållanden, identiska arbetsuppgifter och brutna ansvarskedjor. Mot denna bakgrund bedömer att och regeringens ambitioner om effektivisering genom renodling av myndighetsuppdrag inte har uppnåtts. Den nuvarande uppdelningen av arbetsuppgifter har i stället medfört en rad svårlösliga problem. Dessa avser både regelverk, tekniska lösningar och operativ samordning. Samordningsproblematiken har kvarstått trots betydande ansträngningar från regeringen och myndigheterna. Det finns därför anledning att till denna del ifrågasätta grunderna verkställighetsreform. ställer sig frågande till om det är möjligt att väsentligt effektivisera återvändandeverksamheten med befintliga myndighetsuppdrag och ansvarsfördelning mellan de tre myndigheterna. rekommenderar därför regeringen att •se över myndigheternas uppdrag och ansvarsfördelning, samt överväga förändring av myndighetsorganisationen på området. I sammanhanget betonar att förändringar av myndigheternas uppdrag inom återvändandet också kan påverka deras övriga verksamhet. Dessa effekter har inte omfattats av granskningen, och förutsätter ytterligare överväganden. •överväga hur överföring av information mellan myndigheterna i återvändandearbetet kan förbättras. I avvaktan på regeringens avväganden rekommenderar , och Kriminalvården att •vidareutveckla formerna för operativ samverkan och samråd om verksamhetens samlade behov •utveckla formerna för och samsynen kring överföring av information mellan myndigheterna inom ramen för befintlig lagstiftning •väsentligt förbättra registerkvaliteten i verksamheten. Därtill rekommenderar och att •verka för ökad samsyn, särskilt rörande prioritering av förvarsplatser samt bedömning och klassificering av verkställbarhet och identitet. rekommenderar också och Kriminalvården att •verka för ökad samsyn särskilt rörande arbetsfördelning vid inrikes transporter, former för beställning av utrikes transporter samt användningen av transporter som tillhandahålls av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån Frontex. 70R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 6.5 Målkonflikter försvårar verksamheten Granskningen uppmärksammar att förutsättningarna för återvändandeverksamheten påverkas av åtgärder inom andra områden. I samband med verkställighetsreform uttalade sig regeringen om att ett lagakraftvunnet beslut bör vara slutgiltigt. I uppföljning har ungefär var tjugonde lagakraftvunnet av- och utvisningsbeslut senare upphävts. I en del fall förklaras det av varaktiga verkställighetshinder, eller av att det uppstått skäl till ny prövning av skyddsbehoven. Efter den granskade perioden har dock allt fler medgetts en ny prövning för arbete eller gymnasiestudier efter att ett utvisningsbeslut vunnit laga kraft. I granskningen framgår att detta försvårar myndigheternas arbete med att motivera till frivilligt återvändande. I intervjuer framgår också att möjligheten till en ny ansökan om uppehållstillstånd efter ett lagakraftvunnet avslag kan användas i syfte att fördröja verkställigheten av en utvisning. Med dessa regelverk har dock lagstiftaren velat uppnå andra syften än ett effektivare återvändande. Granskningen visar också att regleringen för folkbokföring och samordningsnummer kan underlätta för personer som vistas i landet utan tillstånd att arbeta och hålla sig undan myndigheterna. Även dessa regelverk har andra syften än ett effektivt återvändande. noterar att regeringen har uppmärksammat problematiken bland annat i direktiven för en utredning för åtgärder för att minska fel i folkbokföringen. Av granskningen framgår att möjligheten att verkställa en av- eller utvisning med tvång också påverkar individens motivation att återvända självmant. Alla länder tar dock inte emot sina medborgare om dessa av- eller utvisas med tvång. Därför kan återtagande- och samförståndsavtal med tredje land ha stor betydelse för verksamheten. Även listor på så kallade säkra länder kan vara av betydelse för snabb hantering av uppenbart ogrundade ansökningar om asyl. Återtagandeavtal, samförståndsavtal och listor på så kallade säkra länder är därmed troligen effektiva medel i återvändandearbetet. Dessa utgör dock en del av och EU:s vidare utrikesrelationer och förutsätter därmed avvägningar som det inte ankommer att göra. noterar att regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att överväga behovet av en förteckning över länder där det generellt inte förekommer förföljelse eller övergrepp. framför ovanstående som iakttagelser av granskningen. uttalar sig däremot inte om avvägningen mellan effekterna som dessa regelverk och åtgärder får för återvändande, och deras övriga syften. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R V Ä N D A N D E V E R K S A M H E T E N – R E S U L T A T , K O S T N A D E R O C H E F F E K T I V I T E T 6.6 En del förutsättningar är svåra att påverka Sammantaget tyder granskningen på att det finns ett stort utrymme att effektivisera återvändandeverksamheten som bedrivs hos de tre myndigheterna. Det avser hur verksamheten organiseras, budgeteras och planeras, genomförs och följs upp. pekar granskningen på att utfallen också påverkas av faktorer som är svåra eller omöjliga för staten och dess myndigheter att påverka. Som framgår av föregående avsnitt, är mottagarländernas vilja att ta emot sina medborgare avgörande för verksamheten. Den kan i viss mån påverkas av den svenska staten enskilt eller av Europeiska unionen gemensamt genom till exempel återtagande- och samförståndsavtal. Ytterst kan dock inte beordra en annan suverän stat att ta emot en person som av- eller utvisas härifrån. Det är också viktigt för resultaten att individen kan motiveras att lämna landet och att mottagarländerna tar emot sina medborgare. Motivationen påverkas inte bara av hur personen har det i utan också av förhållandena i hemlandet. Även familje- och släktband, vänner och nätverk kan påverka individen, som på olika sätt kan försöka förhindra eller förhala verkställigheten. Dessa faktorer är delvis svåra för staten att påverka. Slutligen kan en av- eller utvisning ha stora konsekvenser för individen, och myndigheterna får använda olika tvångsmedel i genomförandet. Det ställer höga krav på rättssäkerhet, humanitet och professionalitet i genomförandet. Verksamheten är till sin natur internationell, och kräver samverkan från andra länder. Därför ramas också det nationella handlingsutrymmet in av EU-gemensamma regelverk och internationella konventioner. Även dessa faktorer påverkar verksamhetens genomförande och resultat, men kan vara svåra för staten att påverka. 72R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N , Antal lagförda brott efter lagföringstyp och ålder 2018, officiella kriminalstatistik, tabell 405, 2019. Ds 2019:27, Ett nytt regelverk för Schengens informationssystem (SIS). Europeiska kommissionen, Kommissionens genomförandebeslut av den om fastställande av rapporten om 2017 års utvärdering av tillämpning av i fråga om återvändande, COM (2018) 105 final av den , M och , E, Strategisk migrationsanalys –2015, FOI-R--4180--SE, , 2015. Frontex, “Returns by scheduled flights supported by Frontex. State of play and future developments”, powerpointpresentation, odaterad. Kriminalvården, Budgetunderlag 2020, Kriminalvården, 2020. Kriminalvården, ”Nationella Transportenheten, NTE Utrikes”, powerpointpresentation . Kriminalvården, ”Presentation av inrikes transport”, powerpointpresentation . Kriminalvården, årsredovisningar 2013–2018. , ”Översikt av beviljade uppehållstillstånd efter grund 2009– 2018”, uppehallstillstand-oversikter.html, hämtad . , ”Förvarsavdelningen”, powerpointpresentation . , ”Arbeta som asylsökande”, du-vantar/Arbeta.html, hämtad . , ”Ekonomiskt stöd till återetablering”, beslut/Om-du-far-avslag-pa-din-ansokan/Stod-till-ateretablering/Ekonomiskt- stod.html, hämtad . , ”Före detta asylsökande som har fått arbete och vill ansöka om arbetstillstånd”, /Anstalld/Du-som-redan-ar-i-Sverige/Asylsokande-som-fatt-arbete.html, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N Å T E R V Ä N D A N D E V E R K S A M H E T E N – R E S U L T A T , K O S T N A D E R O C H E F F E K T I V I T E T , ”Om gymnasielagen”, aktorer/Kommuner/Om-gymnasielagen.html, hämtad . , ”Stöd till återintegrering”, beslut/Om-du-far-avslag-pa-din-ansokan/Stod-till-ateretablering/Stod-till- aterintegrering.html, hämtad . , ”Verksamhets- och utgiftsprognos ”, dnr. , årsredovisningar 2013–2018. , Återrapportering myndighetsövergripande försöksverksamhet för återvändande, dnr. 1.1.1.2-2016-172602, , 2016. , Bedömning av och behov av förvarsplatser, dnr. 1.1.2.-2018-15118, , 2018. och , Ansvarsfördelning mellan och avseende bl.a. gränskontroll, inre utlänningskontroll, verkställighet av avlägsnandebeslut och tvångsmedel, dnr A430.125/2019, och , 2019. Nationella temagruppen asyl & integration, ”Återtagandeavtal”, Forskningsråd Velferd, arbeidsliv og migrasjon, Den vanskelige veien ‘hjem’, Sammanfattning av projektet and realities of return migration: perspectives on integration, exclusion and withdrawal, 2017. , Delredovisning enligt regleringsbrevet. Verkställigheter av beslut om av- och utvisning samt identitetsuppgifter i verkställighetsärenden, A187.696/201, , 2018. ”Statistik arbetsplatsinspektioner –2018”, granspolisverksamhet/, hämtad . , ”Gruppen för Ambassadsamordning”, Powerpointpresentation . , ”Statistik inre utlänningskontroller”, polisen/polisens-arbete/granspolisen/statistik-granspolisverksamhet, hämtad . , årsredovisningar 2013–2018. (), ”Utredning om uppenbart ogrundade ansökningar och fastställande av säkra ursprungsländer”, 74R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N ogrundade-ansokningar-och-faststallande-av-sakra-ursprungslander/, hämtad . Regleringsbrev för Kriminalvården –2019. Regleringsbrev för 2013–2019. Regleringsbrev för –2019. ombudsmän, besöksorgan – NPM. Rapport från opcat-enheten för perioden –2017, ombudsmän, 2018. , Styrningen av rättskedjan, RiR 2019:15, dnr. , En analys av samordningsnummer för beskattningsändamål, dnr 208 266044-17/1211, , 2017. SOU 1995:55, Ett samlat verksamhetsansvar för asylärenden. Delbetänkande av utredningen om verkställighet av beslut om avvisning och utvisning. SOU 2017:93, Klarlagd identitet. Om utlänningars rätt att vistas i , inre utlänningskontroller och missbruk av identitetshandlingar. 2017/18:SfU15. 1997/98:173, Verkställighet och återvändande - en del av asylprocessen, bet. 1998/99:SfU4, rskr. 1998/99:28. 2009/10:1, Budgetpropositionen , utg. omr. 08, bet. 2009/10: SfU2, rskr. 2009/10:132. 2015/16:65, Utlänningsdatalag, bet, 2015/16:SfU10, rskr. 2015/16:132. 2015/16:146, Extra ändringsbudget – Ändring av rätten till bistånd för vissa utlänningar, bet. 2015/16:FiU42, rskr. 2015/16:210 och 211. 2016/17:57, Transporter av frihetsberövade, bet. 2016/17:JuU9, rskr. 2016/17:149. 2016/17:191, Tydligare befogenheter för polisen när beslut om avvisning eller utvisning verkställs, bet. 2017/18:SfU5, rskr 2017/18:7. 2018/19:1, Budgetproposition , utg.omr. 4 och 8, bet. 2018/19:JuU1, rskr. 2018/19:73 och bet. 2018/19:SfU4, rskr. 2018/19:80. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R V Ä N D A N D E V E R K S A M H E T E N – R E S U L T A T , K O S T N A D E R O C H E F F E K T I V I T E T 2018/19:99 Vårändringsbudget , utg.omr. 4 och 8, bet. 2018/19:FiU21, rskr. 2018/19:288. Budgetpropositionerna –20, Utgiftsområde 4 och 8. EUT L 180, 26.6.2013, s.31–59 Celex 32013R0604, och rådets förordning (EU) nr 604/2013 av om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan om internationellt skydd som en tredjelandsmedborgare eller en statslös person har lämnat in i någon medlemsstat. EUT L 77, 23.3.2016, s. 1–52, Celex 32016R0399, och rådets förordning (EU) 2016/399 av om en unionskodex om gränspassage för personer (kodex om Schengengränserna) (kodifiering). EUT L 337, 20.12.2011, s. 9–23, Celex 32011L0095, och rådets direktiv /95/EU av om normer för när tredjelandsmedborgare eller statslösa personer ska anses berättigade till internationellt skydd, för en enhetlig status för flyktingar eller personer som uppfyller kraven för att betecknas som subsidiärt skyddsbehövande, och för innehållet i det beviljade skyddet (omarbetning). EUT L 348, 24.12.2008, s. 98–107, Celex 32008L0115, och rådets direktiv /115/EG av om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt Polislag (1984:387). Lag (1991:572) om särskild utlänningskontroll. Lag (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Utlänningslag (2005:716). Utlänningsförordning (2006:97). Offentlighets- och sekretesslag (2009:400). Häkteslag (2010:611). Budgetlag (2011:203). Utlänningsdatalag (2016:27). Utlänningsdataförordning (2016:30). Lag (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . 76R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Föreskrifter och andra myndighetsinterna styrdokument , Generaldirektörens administrativa beslut om ansvarsfördelning mellan och , A-11/2016, , 2016. , Generaldirektörens administrativa beslut om komplettering till det administrativa beslutet A-11/2016 om ansvarsfördelningen mellan och , A-11/2017, , 2017. , ”Handläggning av återvändandeärenden”, i i migrationsärenden, , , 2018. , Kvalitetschefens instruktion om processbeskrivning för delprocess återvändande, I-94/2017, , 2017. , Kvalitetschefens instruktion om standard för boendeplaceringar i skyddsprocessen, I-103/2017, , 2017. , Rättsligt ställningstagande angående praktiska verkställighetshinder, SR 25/2016, , 2016. , Rättsligt ställningstagande angående sannolik identitet i asylärenden, SR 18/2019, , 2019. , Samtalsguide för underrättelsesamtal efter beslut (UR), , 2016 (senast uppdaterad ). , Samtalsguide för återvändandesamtal (ÅV) efter laga kraft, 2016 (senast uppdaterad ). , handläggningsbeskrivning för verkställighet av beslut om avvisning, utvisning och överföring, GRÄPP 2018/4, dnr. A428.588/2018, , 2018. , föreskrifter och allmänna råd om Polisens inre utlänningskontroll, RPSFS 2011:4, FAP 273-1, , 2011. , föreskrifter och allmänna råd om verkställighet av beslut om avvisning och utvisning, RPSFS 2014:8, FAP 638-1, , 2014. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R V Ä N D A N D E V E R K S A M H E T E N – R E S U L T A T , K O S T N A D E R O C H E F F E K T I V I T E T 78R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Beskrivning av den studerade kohorten återvändandeärenden För att svara på frågan om huruvida återvändandeverksamheten uppnår önskade resultat, har genomfört en så kallad kohortanalys. Det innebär att har studerat hur återvändandeärenden som öppnades hos 2013 och 2014 hade avslutats . För att kunna följa ett ärende mellan de inblandande myndigheterna (, och Kriminalvården) har unika dossiernummer, med ett tillhörande återvändandeärende, identifierats. Bland de återvändandeärenden som öppnade har följt 23 351 unika dossiernummer. I denna bilaga presenteras tabeller och figurer som närmare beskriver de studerade återvändandeärendena. Kohortens fördelning i olika processer När ett återvändandeärende för en tidigare asylsökande registreras hos , fördelas det antingen i en normalprocess, snabbprocess (till exempel vid uppenbart ogrundad asylansökan som medför avvisning med omedelbar verkställighet) eller Dublinprocess (då bedömer att asylansökan ska behandlas i ett annat land). Utöver dessa processer särredovisas ärendena för icke-asylsökande i en så kallad tillståndsprocess.178 Snabbprocess består av utfallen hemland och tredjeland. Fördelningen är 880 ärenden för hemland och 117 ärenden för tredjeland. Tabell B 1 De studerade ärendenas fördelning i olika processer Källa: Registerdata från –2018. 178Dessa omfattar således personer som inte ansökt om asyl utan har kommit till med anledning av ett tidsbegränsat tillstånd, därefter erhållit avslag på en ansökan och fått besked om att lämna . , återvändandeärenden, s. 7. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R V Ä N D A N D E V E R K S A M H E T E N – R E S U L T A T , K O S T N A D E R O C H E F F E K T I V I T E T Anledningar till att de studerade återvändandeärendena har avslutats av I tabell B 2 redovisas de anledningar som ligger till grund för att har avslutat ärenden i den studerade kohorten. Att ett ärende avskrivs av ”annat skäl” innebär att beslutet om av- eller utvisning har upphävts179 eller ersatts av en domstols beslut om avvisning på grund av brott. Om en person har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd och ett avlägsnandebeslut kvarstår, ska återvändandeärendet lämnas öppet. Däremot arbetar inte med återvändande det tidsbegränsade uppehållstillståndet är giltigt. Återvändandearbetet återupptas när avvisnings- eller utvisningsbeslutet åter Tabell B 2 Anledningar till att de studerade återvändandeärendena har avslutats av verkställighet på grund av avviken verkställighet på grund av tvång Ärenden avskrivna av annat skäl Källa: Registerdata från –2018. Anledningar till att de studerade återvändandeärendena har avslutats av I tabell B 3 redovisas de anledningar som ligger till grund för att har avslutat ärenden i den studerade kohorten som har lämnat över till . Att ett ärende har ”avslutats på annat sätt” omfattar följande skäl till avslut: ärendet är upphävt (438), ärendet är verkställt i annat beslut (1), ärendet är överlämnat till (64), ärendet är överlämnat till annan myndighet (62) eller ”se anteckning” (motsvarar 158 fritextsvar). 179Det kan ske bland annat om personen beviljats permanent uppehållstillstånd, i vissa fall då personen beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd eller om en migrationsdomstol har återförvisat ärendet till för ny prövning. 80R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B 3 Anledningar till att de studerade återvändandeärendena har avslutats av Avslutat på annat sätt Källa: Registerdata från . Vanligast förekommande nationaliteterna bland självmant utresta samt avvikna individer I figur B 1 redovisas de vanligaste nationaliteterna bland de individer som väljer att återvända till sitt hemland, eller till ett tredjeland, självmant. På x-axeln redovisas hur stor andel av de 23 351 ärendena som gäller medborgare från ett specifikt land. På y-axeln redovisas hur stor andel av det totala antalet som rest hem självmant som gäller medborgare från det specifika landet. Det innebär att länder som ligger under linjen är underrepresenterade när det gäller självmant hemresande i förhållande till hur stor andel som landet utgör i det totala antalet ärenden. På samma sätt är länder som ligger ovanför linjen överrepresenterade i hur stor andel som reser hem självmant i jämförelse med landets andel av det totala antalet ärenden. 180Utlöpt tidsfrist motsvarar utfallet ”förfallet Dublinärende” i tabell B 2. R I K S R E V I S I O N E N Å T E R V Ä N D A N D E V E R K S A M H E T E N – R E S U L T A T , K O S T N A D E R O C H E F F E K T I V I T E T Figur B 1 Vanligaste nationaliteterna: självmant återvändande Källa: Registerdata från –2018. I figur B 2 redovisas de vanligaste nationaliteterna bland de individer som väljer att avvika. Länder som ligger under linjen är underrepresenterade när det gäller avvikna individer i förhållande till hur stor andel som landet utgör i det totala antalet ärenden. På samma sätt är länder som ligger ovanför linjen överrepresenterade i hur stor andel individer som avviker i jämförelse med landets andel av det totala antalet ärenden. Figur B 2 Vanligaste nationaliteterna: avvikna individer Källa: Registerdata från –2018. 82R I K S R E V I S I O N E N ÅTERVÄNDANDEVERKSAMHETEN – RESULTAT, KOSTNADER OCH EFFEKTIVITET En person som inte får vistas i förväntas återvända till sitt hemland eller annat land. Återvändandet ska i första hand ske självmant. Det fnns dock indika tioner på att det inte alltid sker och att allt fer personer vistas i utan tillstånd. Mot denna bakgrund har granskat hur regeringen styrt återvändandeverksamheten, hur de ansvariga myndigheterna har genomfört den, vad verksamheten kostar och vilka resultat den uppnår. Granskningen visar att resultaten av verksamheten inte har förbättrats nämnvärt sedan mitten på . Däremot har kostnaderna ökat med nästan 40 pro cent .