prop · H80360 · 2020-12-17 00:00:00 — Forskning, frihet, framtid - kunskap och innovation för Regeringens proposition 2020/21:60 Forskning, frihet, framtid – kunskap och innovation för Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen presenterar regeringen forskningspolitiken för åren 2021– 2024. Den omfattar frågor om såväl forskning och innovation som högre utbildning. Politiken utgår från målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en framstående kunskaps- nation. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) lämnat förslag och redovisat bedömningar om ökade medel till forskning och innovation. I budgetpropositionen föreslås och beräknas betydande höjningar av anslagen för forskning och utveckling med totalt 2024. I denna proposition beskrivs satsningarna närmare. Utgångspunkten för satsningarna är att forskningen ska vara av hög kva- litet och att satsningarna ska ge förutsättningar för fler forskningsmiljöer av högsta kvalitet. Samhällets utmaningar behöver mötas med satsningar på strategisk forskning av hög kvalitet och innovationssatsningar. De övergripande samhällsutmaningar som denna proposition fokuserar på är klimat och miljö, hälsa och välfärd, digitalisering, kompetensförsörjning och arbetsliv samt ett demokratiskt och starkt samhälle. Forskningssatsningarna som presenteras för att möta utmaningarna är såväl långsiktiga nationella forsk- ningsprogram, där nya föreslås inrättas och befintliga förstärkas, som vissa särskilda forskningssatsningar. Det är angeläget att hitta synergier med EU:s forskningsprogram. En nationell strategi för EU-samarbetet bör därför tas fram. Även andra pågående och planerade åtgärder som bidrar till att möta utmaningarna redovisas, t.ex. insatser i fråga om öppen veten- skap, immateriella tillgångar, jämställdhet och villkoren för en forskar- karriär i högskolan. 2020/21:60 Regeringen föreslår satsningar som värnar den fria forskningen. I det ingår ökade medel till universitet och högskolor för forskning och utbild- ning på forskarnivå i syfte att ge förutsättningar för lärosätena att göra strategiska prioriteringar och ta ansvar för hög kvalitet i verksamheten. Regeringen redovisar avsikten att besluta att ska bli universitet från . En utvecklad myndighetsstyrning och uppföljning och utvärdering som bidrar till ökad kvalitet redovisas. För att internationellt konkurrenskraftig forskning ska kunna bedrivas behöver svensk forskningsinfrastruktur förstärkas. Det kräver både mer medel och en ändamålsenlig organisation och styrning. Innovationssystemet ska stärkas med satsningar som avser bl.a. strate- giska innovationsprogram, forskningsinstitut, test- och demonstrations- miljöer samt sänkta trösklar för nyttiggörande och kommersialisering. Dessa satsningar bidrar till att möta samhällsutmaningarna, nyttiggöra forskningsresultat och stärka som kunskapsnation. Regeringen föreslår ändringar i högskolelagen (1992:1434) för att dels förstärka och tydliggöra högskolans ansvar för samverkan, internationali- sering och livslångt lärande, dels främja och värna akademisk frihet i hög- skolans verksamhet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) .............. Ärendet och dess beredning ........................................................... Investeringar i kunskap bygger ett starkt samhälle.......... ska vara en ledande forskningsnation................. Den fria forskningen ska värnas och stärkas ................... 4.4Satsningar på kunskap som möter samhällets 4.5Satsningar på forskningsinfrastruktur för utveckling 4.6Universitet och högskolor ska ha en central roll i En nationell strategi för EU-samarbetet .......................... Internationalisering och hållbar utveckling ..................... Fördelning av forskningsmedel ....................................... 5 Analys av trender inom forskning och innovation ......................... 5.1Svensk forskning och innovation – överblick och Det svenska forskningssystemet i Finansieringen av forskning och utveckling i olika länder ................................. Uppföljning av det forskningspolitiska målet.................. Uppdrag om att ta fram indikatorer för Investeringar i forskning och utveckling ........ Kvalitetsförstärkning och jämställdhet ........... Samverkan och samhällspåverkan.................. Övergripande bedömning av delmålen........... Insatser för att uppnå de 6 Satsningar för att värna den fria forskningen ................................. Ökade anslag till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå.......................... Behov av den kvalitetsbaserade Ökade forskningsanslag för hög kvalitet Fördelning av forskningsanslag 2021– Ett nytt universitet i ..................... Ökade medel till ................................... Medel för fri forskning .................................... Bildningslyft – en förstärkning av Forskarskolor inom humaniora och Översyn av den statliga forskningsfinansieringen............ Nuvarande organisation för statlig med andra huvuduppdrag ................................ Behovet av en översyn..................................... Forskningen är fri – med vissa begränsningar.................. Samhällsutmaningar som propositionen möter............................... Samhällsutmaningen klimat och miljö............................................ Satsningar på forskning och innovation ........................... Det nationella forskningsprogrammet om Ett nationellt forskningsprogram om hav och vatten inrättas............................................ Det nationella forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande förstärks ............... Rymddata för miljö- och klimatforskning ....... Forskningssatsning om hållbar utveckling av den gröna och blå biobaserade Det nationella forskningsprogrammet för Utveckling av hållbara innovationer som genom samverkan bidrar till Samhällsutmaningen hälsa och välfärd........................................... Satsningar på forskning och innovation ........................... Ett nationellt forskningsprogram om virus och pandemier inrättas..................................... Medel för ökad kapacitet för laborativt stöd vid framtida pandemier............................ Det nationella forskningsprogrammet om Bättre nyttjande av hälsodata........................... Forskning för att främja utvecklingen av Satsning på forskning om prevention och Ett nationellt forskningsprogram om psykisk hälsa inrättas...................................... Satsning på psykiatriforskning ....................... Ökade fria forskningsmedel till för hälsa, arbetsliv och Samverkansprogrammet Hälsa och life Stöd till explorativ tvärsektoriell medicinsk forskning och innovation i Stöd till nationellt program för Stöd till utveckling av ny molekylär diagnostik och behandling.............................. Djurskydd och alternativa metoder till 10 Samhällsutmaningen digitalisering ................................................ Satsningar på forskning och innovation .......................... Ett nationellt forskningsprogram om Forskning om informations- och Utveckling och tillämpning av digital Nästa generations forsknings- och innovationsmiljöer inriktade mot den datadrivna ekonomin och AI .......................... Ytterligare åtgärder i fråga om digitalisering .................. Digitalisering av högre utbildning och Ett öppet vetenskapssystem .......................... 11 Samhällsutmaningen kompetensförsörjning och arbetsliv........... 11.1Högskolelagen behöver förtydligas i fråga om högskolans ansvar för livslångt lärande......................... Förslag till en ny bestämmelse om Satsningar på forskning och innovation ........................ Forskarskolor för ökad kvalitet i lärar- Stärkt vetenskaplig grund i skolan................. Åtgärder som stärker högskolans Villkoren för en forskarkarriär i högskolan ska vara goda................................ Dimensionering av utbildning på 12 Samhällsutmaningen demokratiskt och starkt samhälle................ Högskolelagen bör ändras så att akademisk frihet främjas och värnas i högskolans verksamhet ................. Förslag till en ny bestämmelse i högskolelagen om akademisk frihet .............. Satsningar på forskning.................................................. Ett nationellt forskningsprogram om Ett nationellt forskningsprogram om Satsning på forskning om säkra samhällen.... Konstnärlig forskning förstärks..................... Ytterligare åtgärder för ett demokratiskt och starkt Åtgärder mot hat och hot mot forskare och andra anställda inom universitet och Spridning av forskningsbaserad kunskap ...... 13 Förstärkning av forskningsinfrastruktur........................................ Forskningsinfrastrukturer skapar nya möjligheter.......... Finansiering av forskningsinfrastruktur.......................... finansiering av forskningsinfrastruktur ......... Den europeiska neutronkällan ....................... Forskningsinfrastruktur av särskilt värde för svenskt näringsliv .................................... Utredning om organisation, styrning och finansiering av forskningsinfrastruktur .......................... 14 Högskolors och universitets centrala roll i samhällsbygget .......... Ökad kvalitet genom uppföljning, utvärdering och styrning av universitet och högskolor............................ Många aktörer följer upp och analyserar 14.1.2Kvalitetssäkringssystem för både kvalitetsutveckling och kontroll av 14.1.3Utvärdering av forskning för en nationell bild av forskningens kvalitet......................... 14.1.4Styrning och resurstilldelning som främjar 14.1.5En utvecklad myndighetsstyrning av universitet och högskolor.............................. Stärkt samverkan med det omgivande samhället........... Högskolans ansvar för samverkan med det omgivande samhället behöver 14.2.2Förslag till förtydligande i högskolelagen om högskolans ansvar för samverkan........... Ekonomisk premiering av samverkan .......... 14.2.4Uppföljning och utvärdering av 14.3Lärosätenas andrahandsuthyrning av bostäder till studenter bör ses över .................................................... 15 Ett utvecklat innovationssystem................................................... Satsningar på innovation ............................................... Strategiska innovationsprogram 2.0 ............. Medel till för samhällets Test- och demonstrationsmiljöer .................. Sänkta trösklar för nyttiggörande och 15.2Universitet och högskolor utgör en viktig del av 16 Ett starkare europeiskt samarbete................................................. EU:s forsknings- och innovationssamarbete ................. Svenskt deltagande i Horisont ............. Strategiskt deltagande i europeiska Uppdrag att ta fram en nationell strategi ...... Kopplingar till europeiska området för högre 17 Internationalisering av högre utbildning och forskning ............... 17.1Högskolelagen behöver moderniseras i fråga om Förslag till modernisering av Bättre samordning för att effektivisera, stärka och samla insatser för internationalisering............................ Säker hantering av skyddsvärd Sammanfattning av betänkandet En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) ................................................................. Förteckning över remissinstanserna ............................... Sammanfattning av promemorian Ändringar i högskolelagen för att främja den akademiska friheten och tydliggöra lärosätenas roll för det livslånga lärandet (U2020/03053) .................................. Förteckning över remissinstanserna ............................... Sammanfattning av betänkandet En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3) ............... Förteckning över remissinstanserna ............................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde antar regeringens förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434). 2020/21:60 2 Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 2, 5 och 6 §§ högskolelagen (1992:1434) ska ha följande lydelse. Staten ska som huvudman anordna högskolor för 1.utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet, och 2.forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. I högskolornas uppgift ska det I högskolornas uppgift ska det ingå att samverka med det om- ingå att samverka med det om- givande samhället och informera givande samhället för ömsesidigt om sin verksamhet samt verka för utbyte och verka för att den kunskap att forskningsresultat tillkomna vid och kompetens som finns vid hög- högskolan kommer till nytta. skolan kommer samhället till nytta. Vad som i fortsättningen sägs om forskning avser även konstnärlig forskning, om inte något annat anges särskilt. Högskolorna skall i sin verk- samhet främja en hållbar utveck- ling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäk- ras en hälsosam och god miljö, eko- nomisk och social välfärd och rättvisa. I högskolornas verksamhet skall jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas. Högskolorna bör vidare i sin verksamhet främja förståelsen för andra länder och för internation- ella förhållanden. Högskolorna skall också aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Högskolorna ska i sin verksam- het främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäk- ras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa. I högskolornas verksamhet ska jämställdhet mellan kvinnor och män alltid iakttas och främjas. Den samlade internationella verksamheten vid varje högskola ska dels stärka kvaliteten i hög- skolans utbildning och forskning, dels bidra nationellt och globalt till sådan hållbar utveckling som avses i första stycket. Högskolorna ska också aktivt främja och bredda rekryteringen till högskolan. Senaste lydelse 2013:119. Senaste lydelse 2005:1208. samhet främja ett livslångt lärande. ska som allmän princip gälla att främjas och värnas. För forskningen skall som all- För forskningen ska som all- männa principer gälla att männa principer gälla att forskningsproblem får fritt väljas, forskningsmetoder får fritt ut- 2. forskningsmetoder får fritt ut- 3.forskningsresultat får fritt publiceras. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning lämnar regeringen under varje mandatperiod en forskningspolitisk proposition som anger regeringens politik inom om- rådet för den kommande perioden (prop. 1981/82:106). Syftet är att skapa en viss långsiktighet och ge berörda myndigheter stabila förutsättningar för planering och måluppfyllelse (prop. 1998/99:94). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag att göra en samlad översyn av universitetens och högskolornas styr- ning, inklusive resurstilldelning (dir. 2017:46). Utredningen, som tog sig namnet Styr- och resursutredningen (Strut), redovisade sina förslag i betänkandet En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6). Utredningen lämnade förslag om ändring i högskolelagen (1992:1434) angående samverkan och föreslog bl.a. att regeringen ska ta initiativ till att högskolelagen ändras även i fråga om fortbildning och vidareutbildning respektive akademisk frihet. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (U2019/00304). I denna proposition behandlas följande avsnitt i betänkandet: 4.6.1, 4.6.2, 5.2.3, 5.4, 6.2.2, 6.2.3, 6.3.1, 6.4.2, 6.6.4, 6.6.5, 7.2, 7.4, 7.6, 8.3, 9.4.1 och 9.4.3. De förslag som Styr- och resursutredningen lämnat om reglering av akademisk frihet respektive fortbildning och vidareutbildning i högskole- lagen har legat till grund för departementspromemorian Ändringar i hög- skolelagen för att främja den akademiska friheten och tydliggöra läro- sätenas roll för det livslånga lärandet (U2020/03053), som tagits fram inom (). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstan- serna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (U2020/03053). Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. föreslå nya mål och en ny strategi för internationalisering av universitet och högskolor. Utredaren fick också i uppgift att föreslå hur fler studenter kan få ett internationellt perspektiv i sin utbildning (dir. 2017:19). Utredningen, som tog sig namnet Internationaliserings- utredningen, redovisade sina förslag i delbetänkandet En strategisk agenda för internationalisering (SOU 2018:3) och i slutbe- tänkandet Ökad attraktionskraft för kunskapsnationen (SOU 2018:78). Utredningen lämnade i delbetänkandet bl.a. förslag om att ändra målet för högskolornas internationalisering i 1 kap. 5 § tredje stycket högskolelagen. Detta förslag behandlas i denna proposition. En sammanfattning av betänkandet i den del som rör målet för högskolornas internationalisering finns i bilaga 7. Betänkandets lagförslag i den delen finns i bilaga 8. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 9. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (U2018/00382). I propositionen behandlas också två tillkännagivanden från . har tillkännagett för regeringen att den bör ge arbetsliv och välfärd i uppdrag att se över forskningen om Prop. behandlings- och rehabiliteringsmetoder för posttraumatiskt stressyndrom 2015/16:SoU7 punkt 22, 2015/16:220). tillkännagett för regeringen att den bör tillsätta en utredning med uppdrag att lämna förslag om ett system för utvärdering av statliga investeringar i innovation (bet. 2017/18:273). Tillkännagivandena behandlas i avsnitt 9.1.11 respek- tive 14.1.3. I enlighet med ett regeringsuppdrag har ett antal myndigheter redovisat dels en gemensam analys som underlag för regeringens forskningspolitik, dels särskilda analyser inom sina respektive ansvarsområden (U2019/01906). Dessa myndigheter är , för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas), Forsk- ningsrådet för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte), Verket för innovations- system (), Rymdstyrelsen och . Regeringen har vidare bjudit in universitet och högskolor, berörda myn- digheter samt ett urval av företag och andra organisationer att inkomma med underlag till regeringens forskningspolitik (U2019/02263). Rege- ringen har från dessa tagit emot sammanlagt 211 underlag. Därutöver har 113 spontana underlag inkommit. Den av regeringen inrättade Forskningsberedningen har diskuterat forskningspolitikens inriktning och bidragit med synpunkter. Forsknings- beredningen har främst bestått av ledamöter från forsknings- och hög- skolesektorn och letts av ministern för högre utbildning och forskning. Även det av regeringen inrättade Nationella innovationsrådet har disku- terat forsknings- och innovationspolitiken och bidragit med synpunkter 4.1Investeringar i kunskap bygger ett starkt samhälle Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovationsländer och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och inno- vation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkur- renskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i Sve- rige och globalt. Utgångspunkten för satsningarna som presenteras i pro- positionen är därför att forskningen ska vara av hög kvalitet och att sats- ningarna ska ge förutsättningar för fler forskningsmiljöer av högsta kva- litet. Att investera i forskning och innovation skapar jobb och hållbar tillväxt Det krävs för att återstarta ekonomin och bygga kompetens, välfärd och konkurrenskraft med en utgångs- punkt i klimatomställningen. Cirka två tredjedelar av tillväxt har kunnat härledas till forskning och innovation. Det fria kunskapssökandet är också av grundläggande betydelse för att skydda och stärka demokratin. och högskolor är ett värn för den fria åsiktsbildningen och den akademiska friheten ska därför främjas. Covid-19-pandemin visar med all tydlighet vikten av forskning och Trots att viruset som orsakar sjukdomen är nytt kan forskare göra snabba framsteg i utvecklingen av både vacciner och behandlingar mot Detta möjliggörs av redan befintliga och långsiktiga satsningar på grundforskning och högkvalitativ forskningsinfrastruktur såsom labora- torier och annan nödvändig utrustning samt långsiktiga internationella Genom dessa satsningar har en hög grundkapacitet byggts upp inom flera forskningsområden, något som bidragit till att forskarna kunnat ställa om och initiera nya forskningsprojekt. På samma sätt har vår kunskapsbas inom epidemiologi möjliggjort att spridningen av viruset kan följas och att effekterna av vidtagna åtgärder Världen kommer att möta nya kriser. Forskning och innovation krävs i dag för att klara att möta framtidens utmaningar. för i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) förstärkningar av den fria forskningen som en del i att försvara den svenska positionen som en föreslås strategiska satsningar på högkvalitativ forskning och innovation och ökad samverkan för att generera ny kunskap och möta dagens och morgondagens stora samhälls- Detta gör att kan möta kommande kriser, genomföra en klimatomställning där ingen lämnas efter, skapa nya jobb och bidra till global hållbar utveckling. Den internationella konkurrensen inom forskning och innovation ökar. har covid-19-pandemin medfört att det är ekonomiskt svårare för stiftelser och företag att investera i forskning. Staten har ett särskilt ansvar för att garantera forskningens frihet samt för finansiering av grund- forskning och utbildning på forskarnivå. Staten ska främja forskning och utvecklingsarbete till stöd för offentliga verksamheter, men även andra samhällssektorer när detta är befogat (prop. 1998/99:94). I spåren av det nya coronavirusets samhällspåverkan sker en minskning av privat finansiering av forskning och företag som satsar mycket på forskning och utveckling (FoU) kan tvingas friställa personal, omlokali- sera till andra länder, avveckla verksamhet eller t.o.m. riskera att gå i kon- Minskad finansiering till universitet och högskolor från näringsliv och privata stiftelser drabbar särskilt unga forskare och forskningsprojekt som är beroende av denna finansiering. När de privata satsningarna till- fälligt minskar ska staten öka sin finansiering så att forskning fortsätter att bedrivas och kompetensförsörjningen säkerställs. forskning och innovation är dessutom viktiga för en grön återstart av eko- Givet den betydelse som forskning och innovation har för som ett relativt litet och exportberoende land behöver ställningen som en ledande forskningsnation försvaras genom ökade offentliga och privata satsningar som tillsammans bidrar till samhällelig och ekonomisk utveck- Regeringen anser därför att investeringarna i forskning och innovation ska öka markant. I budgetpropositionen föreslår och beräknar regeringen en kraftig nivåhöjning av de statliga satsningarna på forskning och innovation med 3,4 miljarder . nas satsningarna till , res- En del av satsningen innebär att det görs en Prop. 2020/21:60 särskild förstärkning av forskningsanslagen till universitet och högskolor Inriktningen innebär en kraftfull forsknings- politik, med väl riktade insatser för att fortsätta stärka som forsk- ningsnation där ny kunskap och innovation skapar konkurrenskraft, väl- färd och möter våra nationella och globala samhällsutmaningar. Till skillnad från många tidigare forskningspolitiska propositioner görs nästan hela nivåhöjningen i fyraårsperioden.