prop · H703149 · 2020-04-07 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:149 Skärpta straff för de allvarligaste fallen av Regeringen överlämnar denna proposition till . Det har skett en betydande samhällsutveckling sedan straffskalorna för immaterialrättsintrång fick sin nuvarande utformning. Betydelsen av immateriella rättigheter har ökat väsentligt som det har utvecklats en storskalig och industriellt bedriven intrångsverksamhet. Det får allvarliga konsekvenser för hela samhället. Det är angeläget att strafflagstiftningen är utformad så att denna typ av brottslighet kan mötas med påföljder som står i proportion till brottens allvar. I propositionen föreslås därför att straffskalorna för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång skärps genom att särskilda straffskalor för uppsåtliga grova brott införs i samtliga immaterialrättsliga lagar. Straffet föreslås vara fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt föreslås att det särskilt ska beaktas om gärningen har föregåtts av särskild planering, har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form, har varit av större omfattning eller annars har varit av särskilt farlig art. Vidare föreslås att nya brottsbeteckningar ska införas och att åtalsprövningsreglerna i de immaterialrättsliga lagarna ändras så att åklagare får väcka allmänt åtal för brott endast om åtalet är motiverat från allmän synpunkt. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk ................... Förslag till lag om ändring i patentlagen (1967:837) ......... 2.3Förslag till lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485) ........................................................................ 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter ................ 2.5Förslag till lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1997:306) ........................................................................ 2.6Förslag till lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877) ...................................................................... 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (2018:1653) om Ärendet och dess beredning ............................................................ 4.2Grundläggande drag i det nuvarande De immaterialrättsliga straffbestämmelserna.................................. Förverkande och beslag .................................................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk ................. Förslaget till lag om ändring i patentlagen (1967:837) ........................................................................ 10.3Förslaget till lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485) ........................................................................ 10.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter ................ 10.5Förslaget till lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1997:306) ........................................................................ 10.6Förslaget till lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877) ...................................................................... 10.7Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:1653) om Sammanfattning av betänkandet Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott (SOU 2018:6) ................................................................... Betänkandets lagförslag (SOU 2018:6) ........................... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2018:6)......... Lagförslagen i utkastet till lagrådsremiss ........................ Förteckning över remissinstanserna (utkast till Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 2019/20:149 1 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i patentlagen (1967:837). 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i mönsterskyddslagen (1970:485). 4.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter. 5.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1997:306). 6.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i varumärkeslagen (2010:1877). 7.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (2018:1653) om företagsnamn. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk Härigenom föreskrivs att 53 och 59 §§ lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk ska ha följande lydelse. Den som beträffande ett litterärt Den som beträffande ett litterärt eller konstnärligt verk vidtar åtgär- eller konstnärligt verk vidtar en åt- der, som innebär intrång i den till gärd, som innebär intrång i den till verket enligt 1 och 2 kap. knutna verket enligt 1 och 2 kap. knutna upphovsrätten eller som strider mot upphovsrätten eller som strider mot föreskrift enligt 41 § andra stycket föreskrift enligt 41 § andra stycket eller mot 50 §, döms, om det sker eller mot 50 §, döms, om det sker uppsåtligen eller av grov oaktsam- uppsåtligen eller av grov oaktsam- het, till böter eller fängelse i högst het, för upphovsrättsbrott till böter eller fängelse i högst . gäller också om någon för in ett exemplar av ett verk till i syfte att sprida det till allmänheten, utomlands och motsvarande fram- ställning här skulle ha varit straff- bar enligt första meningen. och är att anse som grovt, döms för grovt upphovsrättsbrott till fängel- se i lägst och högst sex Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om 1. har föregåtts 2. har utgjort ett led i en brotts- lighet som utövats i organiserad 3. har varit av större omfattning, 1 Senaste lydelse 2005:360. 4. annars har varit av särskilt farlig art.Den som för sitt enskilda bruk kopierar ett datorprogram som är utgivet eller av vilket exemplar har överlåtits med upphovsmannens samtycke, ska inte dömas till ansvar, om förlagan för kopieringen inte används i näringsverksamhet eller offentlig verksamhet och han eller hon inte utnyttjar framställda exemplar av datorprogrammet för annat ändamål än sitt enskilda bruk. Den som för sitt enskilda bruk framställer exemplar i digital form av en offentliggjord sammanställning i digital form ska under de förutsättningar som nämnts inte dömas till ansvar. Den som för sitt enskilda bruk kopierar ett datorprogram som är utgivet eller av vilket exemplar har överlåtits med upphovsmannens samtycke, skall inte dömas till ansvar, om förlagan för kopieringen inte används i näringsverksamhet eller offentlig verksamhet och han eller hon inte utnyttjar framställda exemplar av datorprogrammet för annat ändamål än sitt enskilda bruk. Den som för sitt enskilda bruk framställer exemplar i digital form av en offentliggjord sammanställning i digital form skall under de förutsättningar som nämnts inte dömas till ansvar. Vad som sägs i första stycket gäller också, om någon till för spridning till allmänheten för in exemplar av verk, där exemplaret framställts utomlands under sådana omständigheter att en sådan framställning här skulle ha varit straffbar enligt vad som sägs i det stycket. Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 53 b § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till För försök eller förberedelse till brott som avses i första och tredje upphovsrättsbrott eller grovt upp- styckena döms till ansvar enligt hovsrättsbrott döms det till ansvar enligt 23 kap. . Brott som avses i 57 b § andra Åklagaren får väcka åtal för brott stycket får åtalas av åklagare som avses i denna lag endast om endast om åtal är påkallat från all- åtal är motiverat från allmän syn- Brott i övrigt som avses i denna lag får åtalas av åkla- gare endast om målsägande anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från allmän synpunkt. Överträdelse av 3 § eller av föreskrift enligt 41 § andra stycket får alltid beivras av upphovsmannens efterlevande make, släktingar i rätt upp- och nedstigande led eller syskon. 2Senaste lydelse 2005:359. Egendom som avses i 55 § får, om brott enligt denna lag skäligen kan antas föreligga, tas i beslag. I fråga om ett sådant beslag tillämpas reglerna om beslag i brottmål i allmänhet. Denna lag träder i kraft . 2019/20:149 2.2 Förslag till lag om ändring i patentlagen Härigenom föreskrivs att 57 § patentlagen (1967:837)1 ska ha följande Gör någon intrång i den ensam- Den som gör intrång i den ensam- rätt som patent medför (patent- rätt som patent medför (patent- intrång) och sker det uppsåtligen intrång) döms, om det sker uppsåt- eller av grov oaktsamhet, skall han ligen eller av grov oaktsamhet, för eller hon dömas till böter eller patentbrott till böter eller fängelse i fängelse i högst . 57 b § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till brott enligt första stycket döms till ansvar enligt 23 kap. . Åklagaren får väcka åtal för brott som avses i första eller andra stycket endast om målsäganden anger brottet till åtal och åtal av Om brottet begåtts uppsåtligen och är att anse som grovt, döms för grovt patentbrott till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen 1.har föregåtts av särskild planering, 2.har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form, 3.har varit av större omfattning, 4.annars har varit av särskilt farlig art. Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 57 b § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till patentbrott eller grovt patentbrott döms det till ansvar enligt 23 kap. . Åklagaren får väcka åtal för brott som avses i denna paragraf endast om åtal är motiverat från allmän synpunkt. Lagen omtryckt 1983:433. Senaste lydelse 2005:289. särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft . 2019/20:149 2.3 Förslag till lag om ändring i mönsterskydds- lagen (1970:485) Härigenom föreskrivs att 35 § mönsterskyddslagen (1970:485) ska ha Gör någon intrång i en mönster- Den som gör intrång i en rätt (mönsterintrång) och sker det mönsterrätt (mönsterintrång) döms, uppsåtligen eller av grov oaktsam- om det sker uppsåtligen eller av het, skall han eller hon dömas till grov oaktsamhet, för mönster- böter eller fängelse i högst . skyddsbrott till böter eller fängelse Den som har överträtt ett vitesför- bud enligt 35 b § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av För försök eller förberedelse till brott enligt första stycket döms till ansvar enligt 23 kap. . Åklagaren får väcka åtal för brott som avses i första eller andra stycket endast om målsäganden anger brottet till åtal och åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt. Om brottet begåtts uppsåtligen och är att anse som grovt, döms för grovt mönsterskyddsbrott till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen 1.har föregåtts av särskild planering, 2.har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form, 3.har varit av större omfattning, 4.annars har varit av särskilt farlig art. Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 35 b § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till mönsterskyddsbrott eller grovt mönsterskyddsbrott döms det till ansvar enligt 23 kap. . Åklagaren får väcka åtal för brott som avses i denna paragraf endast om åtal är motiverat från allmän synpunkt. 1 Senaste lydelse 2005:291. Denna lag träder i kraft . 2019/20:149 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledar- Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter ska ha följande lydelse. Den som uppsåtligen eller av Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet vidtar en åtgärd grov oaktsamhet vidtar en åtgärd som innebär intrång i rätten enligt som innebär intrång i rätten enligt 2 § döms till böter eller fängelse i 2 § döms för kretsmönsterbrott till Den som har överträtt böter eller fängelse i högst . ett vitesförbud enligt 9 b § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till brott enligt första stycket döms till ansvar enligt 23 kap. . Åklagare får väcka åtal för brott enligt första eller andra stycket endast om målsäganden anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från allmän synpunkt. Om brottet begåtts uppsåtligen och är att anse som grovt, döms för grovt kretsmönsterbrott till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen 1.har föregåtts av särskild planering, 2.har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form, 3.har varit av större omfattning, 4.annars har varit av särskilt farlig art. Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 9 b § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till kretsmönsterbrott eller grovt kretsmönsterbrott döms det till ansvar enligt 23 kap. . Åklagaren får väcka åtal för brott endast om åtal är motiverat från allmän synpunkt. 1 Senaste lydelse 2005:304. Denna lag träder i kraft . 2.5Förslag till lag om ändring i växtförädlarrättslagen (1997:306) Härigenom föreskrivs att 9 kap. 1 § växtförädlarrättslagen (1997:306) ska ha följande lydelse. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet gör intrång i en växtförädlarrätt döms till böter eller fängelse i högst . Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 2 § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till brott enligt första stycket döms till ansvar enligt 23 kap. . Åklagaren får väcka åtal för brott som avses i första eller andra stycket endast om målsäganden anger brottet till åtal och åtal av särskilda skäl är motiverat från allmän synpunkt. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet gör intrång i en växtförädlarrätt döms för växtförädlarrättsbrott till böter eller fängelse i högst . Om brottet begåtts uppsåtligen och är att anse som grovt, döms för grovt växtförädlarrättsbrott till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen 1.har föregåtts av särskild planering, 2.har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form, 3.har varit av större omfattning, 4.annars har varit av särskilt farlig art. Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 2 § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till växtförädlarrättsbrott eller grovt växtförädlarrättsbrott döms det till ansvar enligt 23 kap. . Åklagaren får väcka åtal för brott som avses i denna paragraf endast om åtal är motiverat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i varumärkeslagen Härigenom föreskrivs att 8 kap. 1 § varumärkeslagen (2010:1877) ska ha Om någon uppsåtligen eller av Den som gör intrång i rätten till grov oaktsamhet gör intrång i rätten till ett varukännetecken (varu- intrång) döms, om det sker uppsåt- märkesintrång), ska han eller hon ligen eller av grov oaktsamhet, för dömas till böter eller fängelse i Den som har gjort fängelse i högst . intrång i den rätt till ett varukänne- tecken som avses i 1 kap. 10 § tredje stycket får inte dömas till ansvar för det intrånget. Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 3 § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till brott enligt första stycket döms det till ansvar enligt 23 kap. . Om brottet begåtts uppsåtligen och är att anse som grovt, döms för grovt varumärkesbrott till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen 1.har föregåtts av särskild planering, 2.har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form, 3.har varit av större omfattning, 4.annars har varit av särskilt farlig art. Första och andra styckena gäller inte vid intrång i den rätt till ett varukännetecken som avses i 1 kap. 10 § tredje stycket. Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 3 § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till varumärkesbrott eller grovt varumärkesbrott döms det till ansvar enligt 23 kap. . 1 Senaste lydelse 2018:1652. 2019/20:149 Åklagaren får väcka åtal för brott endast om målsäganden anger brottet till åtal och åtal av särskilda skäl är motiverat från allmän synpunkt. Åklagaren får väcka åtal för brott endast om åtal är motiverat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft . 2.7Förslag till lag om ändring i lagen (2018:1653) om företagsnamn Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § lagen (2018:1653) om företagsnamn ska ha följande lydelse. Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet gör intrång i rätten till ett näringskännetecken (företagsnamnsintrång) ska dömas till böter eller fängelse i högst . Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 3 § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till brott enligt första stycket döms det till ansvar enligt 23 kap. . Åklagaren får väcka åtal för brott endast om målsäganden anger brottet till åtal och åtal av särskilda skäl är motiverat från allmän synpunkt. Den som gör intrång i rätten till ett näringskännetecken (företagsnamnsintrång) döms, om det sker uppsåtligen eller av grov oaktsamhet, för företagsnamnsbrott till böter eller fängelse i högst . Om brottet begåtts uppsåtligen och är att anse som grovt, döms för grovt företagsnamnsbrott till fängelse i lägst och högst . Vid bedömningen av om brottet är grovt ska det särskilt beaktas om gärningen 1.har föregåtts av särskild planering, 2.har utgjort ett led i en brottslighet som utövats i organiserad form, 3.har varit av större omfattning, 4.annars har varit av särskilt farlig art. Den som har överträtt ett vitesförbud enligt 3 § får inte dömas till ansvar för intrång som omfattas av förbudet. För försök eller förberedelse till företagsnamnsbrott eller grovt företagsnamnsbrott döms det till ansvar enligt 23 kap. . Åklagaren får väcka åtal för brott endast om åtal är motiverat från allmän synpunkt. Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning har näringsliv, branschorganisationer och myndigheter påtalat behovet av skärpta straff och ändrade åtalsprövningsregler för de allvarligaste fallen av immaterialrättsintrång. och har också påtalat att det i brottsbekämpande syfte finns behov av att kunna beslagta all form av egendom som i ett senare skede kan förverkas enligt immaterialrättslagarna. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att överväga behovet av skärpta straffskalor för de allvarligaste upphovsrätts- och varumärkesintrången. Utredaren fick också i uppdrag att ta ställning till om åtalsprövningsreglerna behöver ändras, om det är så att straffskalorna skärps. I uppdraget ingick även att överväga om det bör bli lättare att säkra viss slags egendom under en brottsutredning och om det bör tydliggöras hur sådan egendom ska hanteras efter det att den har förverkats. Utredaren skulle också föreslå de författningsändringar som det fanns anledning till (dir. 2017:4). Utredningen, som antog namnet Utredningen om vissa allvarliga immaterialrättsintrång, lämnade betänkandet Grovt upphovsrättsbrott och grovt varumärkesbrott (SOU 2018:6). En sammanfattning av betänkandet och dess lagförslag finns i bilaga 1 respektive bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (Ju2018/01146/L3). Under den fortsatta beredningen av betänkandet uppmärksammades att ytterligare lagändringar bör övervägas i förhållande till samtliga immaterialrättsliga lagar. Ett utkast till lagrådsremiss togs därför fram i . Lagförslagen i utkastet till lagrådsremiss finns i bilaga 4. Utkastet har remissbehandlats. Remissinstanserna har ombetts att yttra sig över de förslag och bedömningar i utkastet som avser skärpta straff och ändrade åtalsprövningsregler. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Utkastet till lagrådsremiss, och remissyttrandena över det, finns tillgängliga i (Ju2019/03948/L3). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag görs några redaktionella ändringar. 2019/20:149 4 Immaterialrätten är den del av civilrätten som behandlar rättsskyddet för intellektuella prestationer och för kännetecken. Rättsskyddet är uppdelat i de immaterialrättsliga lagarna, dvs. i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (upphovsrättslagen), patentlagen (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), lagen (1992:1685) om skydd för kretsmönster för halvledarprodukter (kretsmönsterlagen), växtförädlarrättslagen (1997:306), varumärkeslagen (2010:1877) och lagen (2018:1653) om företagsnamn. Gemensamt för de immaterialrättsliga lagarna är ensamrättskonstruktionen. Den som har gett upphov till en viss prestation eller motsvarande får en viss bestämd ensamrätt att utveckla och dra nytta av den. Exempelvis får en konstnär ensamrätt att förfoga över sitt konstverk och en varumärkesinnehavare får ensamrätt att använda sitt varumärke för sina varor eller tjänster. Ensamrätten kan avse olika slags nyttjanden av prestationen, exempelvis tillverkning, försäljning eller uthyrning. har tydliga avgränsningar av ensamrätterna gjorts för att tillgodose allmänna och enskilda intressen och skapa ett flexibelt, balanserat och tillgängligt system. Ett av huvudsyftena med den immaterialrättsliga lagstiftningen är att skydda rättighetshavarens möjligheter att förfoga över sin immateriella egendom och skapa incitament till fortsatt innovation, kreativitet och samhällsutveckling. Systemet ska också främja ett rikt och mångfasetterat kulturutbud och bidra till ett fungerande näringsliv. 4.2Grundläggande drag i det nuvarande sanktionssystemet Den som utan rättighetshavarens samtycke vidtar en åtgärd som omfattas av ensamrätten begår ett immaterialrättsintrång. Vid ett immaterialrättsintrång kan såväl straffrättsliga som civilrättsliga sanktioner komma i fråga. Det finns även bestämmelser om straffprocessuella tvångsmedel och civilrättsliga säkerhetsåtgärder för att säkra egendom inför beslut om förverkande (en särskild rättsverkan av brott) eller beslut om att egendom ska återkallas från marknaden, ändras eller förstöras eller att någon annan åtgärd ska vidtas med den (en s.k. civilrättslig skyddsåtgärd). Utgångspunkten är att varje stat själv reglerar vilket skydd som ska gälla på dess territorium. På immaterialrättens område finns därutöver en rad internationella konventioner och avtal där är part samt EU- rättsliga regleringar som harmoniserar förutsättningarna för immaterialrättsligt skydd och, i viss mån, innebörden av det immaterialrättsliga sanktionssystemet. På EU-nivå finns också ett antal rättigheter som ger samma rättsverkan i samtliga medlemsstater, t.ex. EU-varumärken. Det civilrättsliga sanktionssystemet har effektiviserats och utökats under . Genom bl.a. det civilrättsliga sanktionsdirektivet (direktiv /48/EG av om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter, [EGT L 195, ]) har sanktionssystemet dessutom i viss mån harmoniserats inom EU.