prop · H8036 · 2020-09-15 00:00:00 — Bestämmelserna om sökningar på fingeravtryck i artikel 22.3 i rådsbeslutet och artikel 22.3 i SIS II-förordningen är inte begränsade till att gälla vissa identitetskontroller. Regeringens förslag innebär inte heller att möjligheten att söka med fotografier och fingeravtryck i SIS II enligt rådsbeslutet och SIS II-förordningen ska begränsas till enbart vissa sådana kontroller. Enligt förslaget ska sökningar med fotografier och fingeravtryck i registret kunna ske i syfte att fastställa en persons identitet vid in- eller utresekontroll och vid inre utlänningskontroll men sökningar kommer att vara möjliga även vid andra kontroller, förutsatt att sådana uppgifter finns tillgängliga. Det finns förhållandevis stora möjligheter att ta upp fingeravtryck i den brottsbekämpande verksamheten, se främst 28 kap. 14 § och 2 § förordningen om fingeravtryck m.m. Fingeravtryck som har tagits upp vid misstanke om brott kommer att kunna användas vid sökningar i SIS II. Regeringen bedömer att artikel 22.3 i rådsbeslutet och artikel 22.3 i SIS II- förordningen inte ställer ytterligare krav på nationella regler om upptagande av fingeravtryck, utöver de bestämmelser i utlänningslagen som föreslås. I sammanhanget bör nämnas att har lämnat in en hemställan till regeringen om en allmän översyn av det nationella regelverket om bl.a. insamling av biometriska uppgifter i syfte att stärka den brottsbekämpande verksamheten. hemställan bereds inom . Nya regler på nationell nivå om att ta upp och använda biometriska uppgifter kan påverka de framtida möjligheterna till sökningar i SIS. Något undantag från bestämmelsen om användningen av fotografier och Prop. 2020/21:6 fingeravtryck behöver inte införas Som anges ovan får fotografier och fingeravtryck i SIS II endast användas för att fastställa någons identitet vid en träff i registret efter en sökning med hjälp av bokstäver, siffror, särskilda tecken eller skiljetecken (10 § fjärde stycket lagen om Schengens informationssystem). I promemorian föreslås att 10 § fjärde stycket lagen om Schengens informationssystem ändras så att det framgår att användningsbegränsningen inte gäller en kontroll enligt den nya paragrafen i utlänningslagen om fotografering och fingeravtryck. Enligt framstår den föreslagna ändringen som onödigt begränsande. Som framgår av avsnitt 6.2 föreslår regeringen att användningsbegränsningen som följer av bestämmelsen i 10 § fjärde stycket lagen om Schengens informationssystem tas bort. Det saknas därmed behov av att införa ett undantag för sökningar enligt den föreslagna bestämmelsen i 9 kap. 8 f § UtlL. Regeringens förslag och bedömning: Lagändringarna ska träda i kraft . Några övergångsbestämmelser behövs inte. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med Remissinstanserna har inte något att invända mot promemorians förslag och bedömning. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Enligt artikel 79.5 c i polisförordningen och artikel 66.5 c i gränsförordningen ska ändringarna tillämpas . Lagförslagen bör träda i kraft . Några övergångsbestämmelser bedöms inte vara nödvändiga. Regeringens bedömning: Den nya regleringen förväntas få positiva effekter för brottsbekämpningen, gränskontrollen och återvändande- Förslagen bedöms inte medföra några kostnader för myndigheterna som inte ryms inom befintliga anslag. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: och framför generellt att förslagen i promemorian kan innebära kostnader för myndigheterna men yttrar sig inte särskilt om förslagen som behandlas i 2020/21:6 nu aktuell proposition. Enligt saknar myndigheten relevant utrustning för att kunna ta upp bl.a. fingeravtryck. Skälen för regeringens bedömning: De nya bestämmelserna i regelverket om användning av fotografier och fingeravtryck förväntas leda till en effektivare brottsbekämpning. Förslagen innebär t.ex. att de behöriga myndigheterna får bättre möjligheter att upptäcka om en person försöker resa in i eller vistas i landet under falsk identitet. Att fler personer kan identifieras vid gränsen och inne i landet kan antas få positiva effekter även för gränskontrollen, säkerheten i landet och återvändandearbetet. För att kunna genomföra kontroller och sökningar behövs relevant teknisk utrustning. Det kan initialt även behövas internutbildning och utformning av rutiner. Myndigheterna, inklusive , kan dock behöva ta fotografier och fingeravtryck i liknande situationer. Eventuellt ökade kostnader bedöms rymmas inom befintliga anslag. De utökade möjligheterna att ta fotografier och fingeravtryck innebär ett intrång i den personliga integriteten för de enskilda personer som berörs. Det saknas dock möjlighet att införa nationella undantag från de krav som införs i SIS . Det kan i sammanhanget konstateras att det är noga reglerat när och för vilka syften det får ske en kontroll och att proportionalitetsprincipen alltid ska beaktas. Vid ärenden som rör barn ska barnets bästa beaktas. Förslagen bedöms inte få några konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Förslagen bedöms inte heller ha några sociala eller miljömässiga konsekvenser. 9.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:344) om Schengens informationssystem En uppgift, som behandlas i registret, får inte överföras eller göras tillgänglig för ett tredjeland eller en internationell organisation. En uppgift i registret får inte heller i övrigt användas i något annat syfte än det som den registrerande staten har angett vid registreringen, om inte staten har lämnat sitt samtycke. Sådana uppgifter om en person, som har registrerats med stöd av 3 a §, får endast användas i syfte att skilja personen från en person som har registrerats med stöd av 3 § eller för att den person vars identitet har missbrukats ska kunna styrka sin identitet. Fotografier och fingeravtryck får användas för att fastställa någons identitet vid en träff i registret efter en sökning med hjälp av bokstäver, siffror, särskilda tecken eller skiljetecken. En sökning med hjälp av fingeravtryck för att identifiera en person får göras i I paragrafen regleras hur uppgifter i får användas. Övervägandena finns i avsnitt 6.2 och avsnitt 6.3. Ändringen i fjärde stycket genomför artikel 22.2 i rådsbeslutet som Prop. 2020/21:6 reglerar användningen av fotografier och fingeravtryck för att bekräfta identiteten på en person som har lokaliserats efter en sökning med hjälp av bokstäver, siffror, särskilda tecken eller skiljetecken, en s.k. alfanumerisk sökning. Bestämmelsen är en sådan föreskrift som krävs enligt 2 kap. 12 § brottsdatalagen (2018:1177) för att biometriska uppgifter ska få behandlas och innebär att fotografier och fingeravtryck även fortsättningsvis ska få användas för att fastställa någons identitet vid en träff i registret efter en alfanumerisk sökning. Eftersom det även ska vara möjligt att söka i systemet med hjälp av fingeravtryck, tas den tidigare gällande användningsbegränsningen i bestämmelsen bort. I paragrafen införs ett nytt, femte stycke, där det anges att en sökning med hjälp av fingeravtryck för att identifiera en person får göras i samtliga fall. Bestämmelsen genomför artikel 22.3 första meningen i rådsbeslutet och innebär att en sökning på fingeravtryck i systemet alltid får göras för att identifiera en person. Bestämmelsen kräver alltså inte att det först har gjorts en alfanumerisk sökning. Genom tillägget i femte stycket möjliggörs även sådana sökningar i registret som behöriga myndigheter är skyldiga att göra enligt artikel 22.3 andra meningen i rådsbeslutet. Enligt den bestämmelsen ska en sökning i fingeravtrycksuppgifter i registret göras för att identifiera en person om det inte går att fastställa personens identitet på annat sätt. 9.2Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) En utlänning är vid en kontroll enligt 1 eller 9 § skyldig att låta en polisman, en särskilt förordnad passkontrollant eller en tjänsteman vid , eller fotografera honom eller henne och ta hans eller hennes fingeravtryck för att genom en sökning i Schengens informationssystem identifiera utlänningen om identiteten inte kan fastställas på annat sätt. När en kontroll enligt första stycket har genomförts, ska det fotografi och de fingeravtryck som har tagits för kontrollen förstöras. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om att fotografera och ta fingeravtryck vid en in- eller utresekontroll eller en inre Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Av första stycket framgår att en utlänning vid en in- eller utresekontroll eller en inre utlänningskontroll är skyldig att låta en polisman, en särskilt förordnad passkontrollant eller en tjänsteman vid , eller fotografera honom eller henne och ta hans eller hennes fingeravtryck om utlänningens identitet inte kan fastställas på annat sätt. Syftet med åtgärden är att genom en sökning i Schengens informationssystem kunna identifiera utlänningen. kan aktualiseras t.ex. om en utlänning saknar pass eller andra identitetshandlingar eller om utlänningens identitet inte kan fastställas genom sådana handlingar. Enligt andra stycket ska det fotografi och de fingeravtryck som har tagits för kontrollen förstöras när kontrollen har genomförts. alltså inte ske någon lagring av kontrollunderlaget. Sammanfattning av promemorian Ett nytt regelverk för Schengens informationssystem (SIS), Ds 2019:27 2020/21:6 Bilaga 1 Schengens informationssystem (SIS) är ett system som använder för att utbyta information med varandra inom ramen för polissamarbete, straffrättsligt samarbete och immigrationskontroll. Inovember 2018 antogs tre nya EU-förordningar om SIS. Förordningarna ersätter EU:s nuvarande regelverk om SIS och innebär att en ny version av systemet ska tas i drift vid ett datum som kommissionen ska fastställa . I förhållande till den tidigare regleringen innebär förordningarna bl.a. att SIS kommer att kunna användas för fler ändamål än tidigare, att fler uppgifter kan registreras i SIS och att fingeravtryck i högre utsträckning ska kunna användas för att identifiera personer. införs nya funktioner för kontroll och uppföljning av användningen av SIS för att ge ett bättre skydd för de individer vars personuppgifter kommer att registreras i systemet. I promemorian lämnas förslag till de författningsändringar som krävs för att anpassa svensk rätt till de nya EU-förordningarna om SIS. Förslagen innebär bl.a. att det införs en ny lag och en ny förordning med kompletterande bestämmelser till förordningarna. Det föreslås även vissa ändringar i bl.a. utlänningslagen och offentlighets- och sekretesslagen. 2020/21:6 Bilaga 2 Utdrag ur promemorians lagförslag Förslag till lag om ändring i lagen (2000:344) om Schengens informationssystem Härigenom föreskrivs att 10 § lagen (2000:344) om Schengens informationssystem ska ha följande lydelse. En uppgift, som behandlas i registret, får inte överföras eller göras tillgänglig för ett tredjeland eller en internationell organisation. En uppgift i registret får inte heller i övrigt användas i något annat syfte än det som den registrerande staten har angett vid registreringen, om inte staten har lämnat sitt samtycke. Sådana uppgifter om en person, som har registrerats med stöd av 3 a §, får endast användas i syfte att skilja personen från en person som har registrerats med stöd av 3 § eller för att den person vars identitet har missbrukats ska kunna styrka sin identitet. Fotografier och fingeravtryck får Fotografier och fingeravtryck får endast användas för att fastställa endast användas för att fastställa någons identitet vid en träff i någons identitet vid en träff i registret efter en sökning med hjälp registret efter en sökning med hjälp av bokstäver, siffror, särskilda tecken eller skiljetecken. gäller dock inte vid en kontroll enligt 9 kap. 8 e § utlänningslagen (2005:716). Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2010:380. Förslag till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) Härigenom föreskrivs i fråga om utlänningslagen (2005:716) dels att 7 kap. 5 § och 12 kap. 22 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas två nya paragrafer, 1 kap. 4 c § och 9 kap. 8 e §, och närmast före 1 kap. 4 c § en ny rubrik av följande lydelse. medborgare som vistas olagligt i inrättande, drift och användning av (SIS) på området in- och (EG) nr 1987/2006. Om det finns tillräckliga skäl får för en utlänning om vilken uppgifter har registrerats i det visering återkallas för en utlänning 1 Senaste lydelse 2010:381. 2020/21:6 Bilaga 2 förordning (EG) nr 1987/2006 av om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II), om det finns tillräckliga skäl för en återkallelse. eller en registrering om nekad inresa och vistelse enligt gränsförordningen gällande utlänningen, eller 2.en annan medlemsstat har fattat ett beslut om återvändande, nekad inresa och vistelse eller återreseförbud, och överväger att i SIS göra en registrering om återvändandeenligt återvändandeförordningen eller en registrering om nekad inresa och vistelse enligt gränsförordningen gällande utlänningen. En utlänning är vid en kontroll enligt 1 eller 9 § skyldig att låta en polisman, en särskilt förordnad passkontrollant eller en tjänsteman vid , eller fotografera honom eller henne och ta hans eller hennes fingeravtryck för kontroll av identiteten om identiteten inte kan fastställas på annat sätt. När en kontroll enligt första stycket har genomförts, ska det fotografi och de fingeravtryck som har tagits för kontrollen förstöras. Ett beslut om avvisning eller Ett beslut om avvisning eller utvisning som inte har meddelats av utvisning som inte har meddelats av allmän domstol upphör att gälla allmän domstol upphör att gälla från det att beslutet vann från det att beslutet fått laga Om beslutet har förenats Om beslutet vid den med ett förbud att återvända till tidpunkten är förenat med ett med längre giltighetstid, återreseförbud som löper, upphör upphör beslutet om avvisning eller beslutet om avvisning eller utvisning att gälla först när tiden för utvisning att gälla först när tiden för återreseförbudet går ut. återreseförbudet går ut. Ett beslut om utvisning som har meddelats av allmän domstol upphör alltid att gälla när tiden för återreseförbudet går ut. 2Senaste lydelse 2013:648. Om permanent uppehållstillstånd meddelas, upphör ett beslut om avvisning eller utvisning som inte har meddelats av allmän domstol att gälla. Denna lag träder i kraft i fråga om 9 kap. 8 e § och i övrigt den dag som regeringen bestämmer. 2020/21:6 Bilaga 2 2020/21:6 Bilaga 3 Följande remissinstanser har inkommit med svar: Asylrättscentrum (tidigare Rådgivningsbyrån för asylsökande och flyktingar), , , , , , , , , Förvaltningsrätten i (migrationsdomstolen), Förvaltningsrätten i (migrationsdomstolen), Förvaltningsrätten i (migrationsdomstolen), Förvaltningsrätten i (migrationsdomstolen), Hovrätten över och , Justitiekanslern, i (Migrationsöverdomstolen), Kriminalvården, , , , , , , ombudsmän, , , , , , Svenska Röda Korset, , i , i , i , , , , , , , (), och . Kommuner och Regioner har inbjudits att lämna synpunkter men har avstått från att yttra sig. L 312/56 Europeiska unionens officiella tidning OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2018/1862 om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av rådets beslut /533/RIF och om upphävande av och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och kommissionens beslut /261/EU OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 82.1 andra stycket d, 85.1, 87.2 a och 88.2 a, med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (1), och av följande skäl: Schengens informationssystem (SIS) är ett grundläggande verktyg för tillämpningen av bestämmelserna i , såsom det införlivats inom Europeiska unionens ramar. SIS är en av de centrala kompensa tionsåtgärder som bidrar till upprätthållandet av en hög säkerhetsnivå inom området med frihet, säkerhet och rättvisa i unionen genom att stödja det operativa samarbetet mellan nationella behöriga myndigheter, särskilt gränskontrolltjänstemän, polis- och tullmyndigheter, invandringsmyndigheter, myndigheter som ansvarar för att förebygga, förhindra, avslöja, utreda eller lagföra brott eller verkställa straffrättsliga påföljder. (2)SIS inrättades ursprungligen på grundval av bestämmelserna i avdelning IV i konventionen av om tillämpning av av mellan regeringarna i Beneluxstaterna, Förbundsre publiken och Franska republiken om gradvis avskaffande av kontroller vid de gemensamma gränserna (2) (konventionen om tillämpning av ). Kommissionen fick genom rådets förordning (EG) nr 2424/2001 (3) och rådets beslut /886/RIF (4) i uppdrag att utveckla andra generationen av SIS (SIS II). Det inrättades senare genom och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 (5) och rådets beslut /533/RIF (6). SIS II ersatte det SIS som inrättades genom konventionen om tillämpning av . (3)efter det att SIS II togs i bruk utförde kommissionen en utvärdering av systemet i enlighet med förordning (EG) nr 1987/2006 och beslut /533/RIF. lade kommissionen fram rapporten om utvärderingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) i enlighet med artiklarna 24.5, 43.3 och 50.5 i förordning (EG) nr 1987/2006 och artiklarna 59.3 och 66.5 i beslut /533/RIF och ett åtföljande arbetsdokument till och rådet. Denna förordning bör, i tillämpliga fall, återspegla rekommendationerna i dessa dokument. (4)Denna förordning utgör den rättsliga grunden för SIS avseende frågor som omfattas av kapitlen 4 och 5 i tredje delen avdelning V i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). och rådets förordning (EU) 2018/1861 (7) utgör den rättsliga grunden för SIS avseende frågor som omfattas av kapitel 2 i tredje delen avdelning V i EUF-fördraget. (1) ståndpunkt av (ännu ej offentliggjord i EUT) och rådets beslut av . (2) EGT L 239, 22.9.2000, s. 19. (3) Rådets förordning (EG) nr 2424/2001 av om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EGT L 328, 13.12.2001, s. 4). (4) Rådets beslut /886/RIF av om utvecklingen av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EGT L 328, 13.12.2001, s. 1). (5) och rådets förordning (EG) nr 1987/2006 av om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 381, 28.12.2006, s. 4). (6) Rådets beslut /533/RIF av om inrättande, drift och användning av andra generationen av Schengens informationssystem (SIS II) (EUT L 205, , s. 63). (7) och rådets förordning (EU) 2018/1861 av om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av och om ändring och upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006 (se sidan 14 i detta nummer av EUT). Europeiska unionens officiella tidning L 312/57 (5)Det faktum att den rättsliga grunden för SIS består av separata instrument påverkar inte principen att SIS är ett enda informationssystem som bör fungera som ett enda system. Det bör inbegripa ett enda nätverk av nationella kontor kallade Sirenekontor, för att säkerställa utbyte av tilläggsinformation. Vissa av bestämmelserna i dessa instrument bör därför vara identiska. (6)Det är nödvändigt att ange målen för SIS, vissa aspekter av dess tekniska struktur samt dess finansiering, fastställa bestämmelser om den genomgående driften och användningen av systemet samt fastställa ansvarsfördelningen. Det är också nödvändigt att bestämma vilka kategorier av uppgifter som ska föras in i systemet, för vilka syften uppgifterna ska föras in och behandlas samt kriterier för införande. Regler krävs också för radering av registreringar, vilka myndigheter som ska ha åtkomst till uppgifterna, hur biometriska uppgifter ska användas och för att närmare fastställa regler om dataskydd och databehandling. (7)Registreringar i SIS innehåller endast den information som är nödvändig för att identifiera en person eller ett föremål och för att fastställa vilken åtgärd som ska vidtas. Medlemsstaterna bör därför utbyta tilläggsinformation om registreringar vid behov. (8)SIS omfattar ett centralt system (nedan kallat det centrala SIS) och nationella system. De nationella systemen kan innehålla en fullständig eller partiell kopia av SIS-databasen, som kan vara gemensam för två eller flera medlemsstater. Med tanke på att SIS är det viktigaste instrumentet för informationsutbyte i för säkerställande av säkerhet och ändamålsenlig gränsförvaltning är det nödvändigt att säkerställa att det fungerar utan avbrott såväl på central som på nationell nivå. Tillgången till SIS bör bevakas noga på central nivå och på medlemsstatsnivå, och alla tillfällen när SIS inte är tillgängligt för slutanvändarna bör registreras och rapporteras till berörda parter på nationell nivå och unionsnivå. Varje medlemsstat bör inrätta en backup av sitt nationella system. Medlemsstaterna bör också säkerställa en oavbruten uppkoppling till det centrala SIS genom att ha flera likadana anslutningar som är fysiskt och geografiskt åtskilda. Driften av det centrala SIS och av kommunikations infrastrukturen bör ske på ett sådant sätt att det säkerställer att de fungerar dygnet runt veckans . I detta syfte bör Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (nedan kallad eu-LISA), inrättad genom och rådets förordning (EU) 2018/1726 (1), genomföra tekniska lösningar för att stärka den oavbrutna tillgången till SIS, med förbehåll för en oberoende konsekvensbedömning och kostnads-nyttoanalys. (9)Det är nödvändigt med en uppdaterad handbok med närmare bestämmelser om utbytet av tilläggsinformation om åtgärder påkallade av registreringar (nedan kallad ). Sirenekontoren bör säkerställa ett snabbt och effektivt utbyte av sådan information. (10)För att säkerställa ett effektivt utbyte av tilläggsinformation, bland annat om de åtgärder som ska vidtas enligt registreringen, är det lämpligt att stärka Sirenekontorens verksamhet genom att specificera kraven i fråga om tillgängliga resurser och fortbildning för användare samt svarstider för förfrågningar som de mottar från andra Sirenekontor. (11)Medlemsstaterna bör säkerställa att personalen vid deras Sirenekontor har de språkkunskaper och de kunskaper om relevanta lagar och förfaranderegler som är nödvändiga för att de ska kunna utföra sina uppgifter. (12)För att kunna dra fördel av funktionerna i SIS fullt ut bör medlemsstaterna säkerställa att slutanvändarna och Sirenekontorens personal får regelbunden utbildning, bland annat om datasäkerhet och dataskydd samt om Sirenekontoren bör delta i utarbetandet av utbildningsprogram. Sirenekontoren bör i möjligaste mån även organisera personalutbyten med andra Sirenekontor minst en gång . Medlemsstaterna uppmanas att vidta lämpliga åtgärder för att undvika att personalförändringar leder till kompetens- och erfarenhetsförluster. (13)Den operativa förvaltningen av de centrala delarna av SIS sköts av eu-LISA. För att eu-LISA ska kunna avdela de finansiella resurser och personalresurser som behövs för alla aspekter av den operativa förvaltningen av det centrala SIS och kommunikationsinfrastrukturen bör dess uppgifter fastställas i detalj i denna förordning, i synnerhet när det gäller de tekniska aspekterna på utbytet av tilläggsinformation. (14)Utan att det påverkar medlemsstaternas ansvar för att de uppgifter som förs in i SIS är korrekta eller Sirenekontorens uppgift som kvalitetssamordnare bör eu-LISA vara ansvarig för att förbättra uppgifternas kvalitet genom att införa ett centralt kvalitetskontrollverktyg, och bör regelbundet tillhandahålla kommissionen och