prop · H70373 · 2020-02-07 00:00:00 — Gemensamma mallar för affärsplan och budgetar finns inte och användandet av mentorstimmar skiljer sig markant mellan kontor. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T Förberedande utbildning är ett viktigt komplement för många Enligt de intervjuade arbetsförmedlarna bidrar förberedande utbildning dels till att vissa osäkra arbetssökande avstår från att gå vidare, dels till mer genomarbetade affärsplaner och fullständiga budgetförslag för dem som fortfarande vill bli egenföretagare. Detta kan potentiellt minska andelen som lyckas sämre med sitt företagande och minska andelen som hamnar i överskuldsättning. Risker med att driva eget företag understryks i varierande grad Det framgår tydligt i Arbetsförmedlingens handläggarstöd att arbetsförmedlaren ska informera om riskerna med att driva eget företag och särskilt om det personliga betalningsansvaret som enskilda näringsidkare och handelsbolag har. Intervjuer visar dock att tillämpningen av detta steg varierar. Inga systematiserade lokala uppföljningar efter avslutat program Någon systematiserad lokal uppföljning görs inte av deltagarna efter avslutat program, även om en sådan möjlighet finns i det nya konsultkontraktet. En förklaring till detta är att uppföljningen inte motiveras i handläggarstödet, som det kostar tid och pengar. Arbetsförmedlingen har formellt sett inget ansvar för personer som skrivs ut. Mer specialisering underlättar gradvis lärande och kunskapsspridning Specialiseringen i handläggningen av programmet har ökat på lokalkontoren genom fler lokala SNV-samordnare. Den utvecklingen kommer dock inte från centralt håll utan har främst uppstått på enskilda handläggares initiativ. Det finns vidare inget nätverk eller någon gemensam plattform för kunskapsspridning, lärande av goda exempel och benchmarking mellan arbetsförmedlarna. Däremot är det tydligt att detta efterfrågas av de intervjuade arbetsförmedlarna. Med utgångspunkt från resultaten i granskningen rekommenderar följande: Ge tydligare information till deltagarna om riskerna med eget företagande. Resultaten visar att egenföretagande i genomsnitt ger relativt låga inkomster och ökad risk för överskuldsättning. Arbetsförmedlingen kan förbättra informationen till potentiella deltagare. Deltagarna bör på förhand vara införstådda med att egenföretagande ofta är förknippat med långa perioder av relativt låga inkomster, vilket i förlängningen även kan öka risken för en ohållbar skuldsituation. Individer som startar en enskild näringsverksamhet löper en särskilt stor risk pga. det personliga betalningsansvaret. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Utred om förberedande utbildning för SNV även bör ges i en mer avgränsad form. I flertalet intervjuer återges att många arbetssökande, som hade varit särskilt betjänta av utbildningen, väljer bort den eftersom utbildningstiden framstår som ett onödigt hinder till deras programstart. En anpassad, kortare version kan framstå som mer attraktiv för dessa. Lokala uppföljningar efter programavslut bör göras mer systematiskt. Att avgöra vilka som är lämpliga programdeltagare och vilket stöd individen behöver innan och är en uppgift som kräver kunskap och erfarenhet. En systematisk uppföljning av tidigare programdeltagare kan bidra till bättre bedömningsgrund Arbetsförmedlingens utvärdering av programmet bör få en längre uppföljningshorisont och kompletteras med exempelvis inkomster. I den årliga Arbetsmarknadsrapporten genomför Arbetsförmedlingen utvärderingar av de arbetsmarknadspolitiska programmen. Där framstår Stöd till start av näringsverksamhet som ett av de mest lyckade programmen med utgångspunkt i effekten på sysselsättning. Men vad som utgör ett lyckat arbetsmarknadsutfall är betydligt svårare att utvärdera för en egenföretagare jämfört med en anställd. En längre uppföljningshorisont och kompletterande utfallsmått såsom inkomster skulle ge en mer rättvisande bild av programmets effekter och borde regelbundet rapporteras tillsammans R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T 1.1 Motiv och granskning Stöd till start av näringsverksamhet (SNV) är ett arbetsmarknadspolitiskt program som ska ge personer som är, eller riskerar att bli, arbetslösa en möjlighet att starta egen verksamhet. Stödet ger försörjning i form av aktivitetsstöd under inledningsskedet och kan utbetalas i maximalt sex månader.1 Stödet får lämnas till den som bedöms ha ”goda förutsättningar att driva näringsverksamheten med tillfredsställande lönsamhet och som genom verksamheten kan få varaktig sysselsättning”. Arbetsförmedlingen (Af) bör inhämta upplysningar om den enskilde och dennes förutsättningar att driva näringsverksamhet innan Arbetsförmedlingen beslutar om stöd till start av näringsverksamhet.2 deltog ungefär 5 100 personer, vilket motsvarade 1 500 deltagare (se figur 1). Figur 1 Programmets omfattning – kvarstående i Stöd till start av näringsverksamhet i genomsnitt och år 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Anm.: Tidsseriebrott har länkats med den relativa skillnaden mellan serierna . Källa: Arbetsförmedlingens återrapportering – Arbetsmarknadspolitiska program 2012 och 2018. 1Ersättningen kan i vissa fall förlängas, men endast på grund av sjukdom eller i väntan på ett försenat myndighetstillstånd. Se 1 kap. 1 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program, 7 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program och 2 kap. 1 § förordningen (2017:819) om ersättning för deltagande i arbetsmarknadspolitiska program. Aktivitetsstöd får lämnas till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program. 218 och 19 §§ förordningen om arbetsmarknadspolitiska program (2000:634). 12 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Den samlade kostnaden för programmet utanför garantierna uppgick till , vilket utgörs av deltagarnas aktivitetsstöd () och experthjälp av olika slag (se figur 2). Genomsnittskostnaden och deltagare (exklusive garantierna) var inklusive expertstöd. Det kan jämföras med motsvarande genomsnittskostnad för exempelvis Arbetsmarknadsutbildning och Arbetspraktik, nästan 28 000 och 7 000 kronor.3 Den samlade kostnaden för SNV motsvarar av Arbetsförmedlingens kostnader för program med aktivitetsstöd, exklusive garantiprogrammen (1,för alla program med aktivitetsstöd). Motsvarande kostnadsandel för Arbetsmarknadsutbildning och Arbetspraktik var av kostnaderna för program med aktivitetsstöd, exklusive garantiprogrammen.4 var åtgärden betydligt större, men därefter minskade anvisningarna till programmet kraftigt. Detta kan delvis förklaras av att Arbetsförmedlingen fick i uppdrag att prioritera de som riskerade långtidsarbetslöshet i regleringsbrevet . gäller dock en individuell bedömning av alla arbetssökande, vilket har lett till att antalet nya deltagare långsamt börjat öka igen.5 Det genomförs nu även tre stora satsningar för att öka deltagandet bland framför allt nyanlända. Det handlar om projekt för att främja nyanländas företagande, ett nytt projekt som syftar till att främja utrikesfödda kvinnors företagande samt ett fortsatt arbete med företagande inom de gröna näringarna.6 Detta kommer troligen bidra till att SNV växer samt att andelen utrikesfödda i programmet ökar ( 3Mejl från företrädare för Arbetsförmedlingen, . 4Arbetsförmedlingens årsredovisning 2018. 5Arbetsförmedlingen, Återrapportering – Arbetsmarknadspolitiska program, 2017. 6Arbetsförmedlingen, Återrapportering – Arbetsmarknadspolitiska program, 2019. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T Figur 2 Total kostnad och genomsnittskostnad och deltagare för SNV Genomsnittskostnad per deltagare och månad (höger axel) Källa: Arbetsmarknadspolitiska program 2018 (Arbetsförmedlingen). Genomsnittskostnaden är baserad på ett specialbeställt underlag från Arbetsförmedlingen och omfattar både kostnader för aktivitetsstöd och övriga kostnader såsom konsultarvoden, E-post från företrädare för Arbetsförmedlingen, . Ett flertal studier har undersökt effekten på sysselsättning av SNV och finner överlag att deltagande i SNV ger en högre chans att bli sysselsatt jämfört med att till exempel vara öppet arbetslös eller delta i en annan insats. Få studier undersöker dock om programmet har en positiv effekt på inkomster. Den evidens som trots allt finns i en svensk kontext utvärderar inkomster på kort sikt och visar antingen inga effekter på inkomsten eller vissa tecken på lägre inkomster efter deltagande, särskilt för vissa grupper.7 Effekter på lång sikt är särskilt intressant att studera gällande egenföretagande, eftersom det ofta tar innan ett nystartat företag blir lönsamt och därmed kan generera en stabil inkomst. Det finns heller inga tidigare studier som tar ett samlat grepp om de effekter som kan tänkas uppstå till följd av programmet, det vill säga inte bara inkomster utan även förändringar i transfereringar. har heller ingen bedömning gjorts av effekten av programdeltagande på offentliga finanser. Ytterligare en aspekt, som inte studerats tidigare, är att det kan krävas kapital för att starta och driva företag, vilket kan leda till en ökad risk för överskuldsättning. Finansieringen sker ofta genom lån vilket innebär att företagaren, i detta fall SNV- deltagaren, blir skuldsatt. Det ska därför noteras att egenföretagare i allmänhet har 7Se Gartell, och , Programeffekter 1996–2010, 2013; och , ”Gender differences in labour market policy: The Swedish self‐employment programme”, 2011 och , Etablering genom företagande, 2012. 14 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N varit överrepresenterade i Kronofogdens statistik över personer som söker skuldsanering.8 Den samhällsekonomiska kostnaden (i termer av sjukvårdskostnader, produktionsbortfall och ersättningar inom socialförsäkringssystemet) av överskuldsättningen har tidigare uppskattats till som lägst ca 8,3 miljarder kronor.9 Det finns dock inga studier som utrett om det finns en ökad risk för överskuldsättning efter deltagande i SNV. Stöd till start av näringsverksamhet framstår som ett av Arbetsförmedlingens mest lyckade program när det gäller de uppmätta sysselsättningseffekterna. Det finns dock tecken på att deltagarna får låga inkomster, vilket i förlängningen kan leda till en ohållbar skuldsituation. anser därför att det är angeläget att undersöka effekterna på arbetsmarknadsstatus, inkomster och överskuldsättning på . Det är också viktigt att noggrannare undersöka de motstridiga resultaten mellan sysselsättning och inkomster av deltagande i programmet. En bättre kunskap om programmet kan ge en mer rättvisande förväntansbild för både arbetsförmedlare och potentiella deltagare. Detta bör leda till en bättre tillämpning av programmet och en bättre fungerande arbetsmarknad. Syftet med granskningen är att undersöka om SNV är en effektiv åtgärd i jämförelse med andra arbetsmarknadspolitiska program eller att kvarstå i öppen arbetslöshet. Granskningsobjekten är regeringen och Arbetsförmedlingen. Leder deltagande i SNV jämfört med att delta i annan arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller att kvarstå i öppen arbetslöshet till en varaktigt högre inkomst? en ökad sysselsättning? en högre risk att bli överskuldsatt? minskade utbetalningar från socialförsäkringssystemet? olika effekter för olika deltagargrupper (män/kvinnor, utrikes/inrikes födda, utbildningsnivåer)? en positiv offentligfinansiell effekt? tillräckligt för att säkerställa att de som anvisas får en varaktig försörjning och för att reducera risken för överskuldsättning? Den första revisionsfrågan besvaras med hjälp av en kvantitativ effektutvärdering. Den andra revisionsfrågan besvaras genom intervjuer med personal på Arbetsförmedlingen och dokumentstudier. 8Kronofogden, Alla vill göra rätt för sig – Överskuldsättningens orsaker och konsekvenser, 2008. 9Riksrevisionen, Överskuldsättning – hur fungerar samhällets stöd och insatser?, 2015. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T Effektutvärderingen analyserar de individer som deltog i SNV , vilket tillåter att vi kan studera deras arbetsmarknadsutfall efter avslutat program. Den andra granskningsfrågan fokuserar istället på situationen i nutid. Granskningen undersöker inte de individer som startar aktiebolag i samband med programstarten.10 Granskningen är avgränsad bort från särskilt stöd till start av näringsverksamhet11, finansiering via och programmets näringspolitiska effekter. Granskningen kommer inte heller beräkna de undanträngningseffekter (dödvikts- och substitutionseffekter)12 som stödet kan tänkas ha. Dock används tidigare beräkningar av detta från Riksrevisionen13 för att beräkna stödets offentligfinansiella effekt.14 Granskningen omfattar heller inte upphandlingarna av konsulter eller konsulternas rekommendationer till arbetsförmedlarna. har beslutat att målet med insatserna inom arbetsmarknadspolitiken är att de ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad.15 Arbetsförmedlingen ansvarar för den offentliga arbetsförmedlingen och dess arbetsmarknadspolitiska verksamhet. I uppdraget ingår bland annat att bidra till att stadigvarande öka sysselsättningen på lång sikt.16 Arbetsmarknadspolitikens syfte är att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete,17 vilket i sin tur enligt bör leda till en högre sannolikhet att få en förvärvsinkomst som går att leva på. Regeringen har gett uttryck för detta exempelvis i budgetpropositionen : ”Jobbpolitiken i tar sin utgångspunkt i människors vilja till arbete och utveckling. […] Fler människor ska ha ett arbete och därmed kunna försörja sig själva.” 10Se avsnitt 4.1.1 för en diskussion kring motivet till detta. 11Personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kan få ett bidrag på högst till uppstartskostnader vid start av näringsverksamhet. 12Undanträngningseffekten är summan av dödviktseffekten och substitutionseffekten. Dödviktseffekten uppkommer då en viss andel av deltagarna hade startat eget företag även utan stödet. Substitutionseffekten består normalt sett av den andel som inte omfattas av programmet och som hade fått ett jobb i avsaknad av programstödet. Substitutionseffekten kan i detta fall mer betraktas som i vilken mån stödet är konkurrenssnedvridande. 13Riksrevisionen, Stöd till start av näringsverksamhet – Ett framgångsrikt program, 2008. 14Se kapitel 3.1 i Statskontoret, 2010, för en sammanfattning av tidigare svenska studier av stödets undanträngningseffekter och konkurrenssnedvridning. 2011/12:1 utgiftsområde 14, avsnitt 3.3, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88. 16Se 1 och 2 §§ förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 17Se 1 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Anvisning till SNV får göras till personer som har fyllt och som bedöms ha goda förutsättningar att driva näringsverksamhet med tillfredsställande lönsamhet och som genom verksamheten kan få varaktig sysselsättning.18 SNV framhålls ofta av som ett förhållandevis lyckat arbetsmarknadspolitiskt program i termer av sysselsättningseffekter.19 Yttranden eller betänkanden från har endast rört omfattningen av målgruppen för SNV. Mot bakgrund av den ökade uppmärksamheten kring överskuldsättningens utbredning i samhället20 och ett tillkännagivande från riksdagen21 lanserade regeringen i budgetpropositionen en strategi för att motverka överskuldsättning. Strategin utgår från två utredningar22 och rekommendationer23. Arbetsförmedlingen ska analysera, följa upp och utvärdera hur myndighetens verksamhet och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna påverkar arbetsmarknadens funktionssätt.24 bedömer att uppföljning av SNV-deltagare på är en förutsättning för att handläggarna ska kunna förbättra sina bedömningar av vilka som ska få stödet och vilka rustande insatser som behövs. En annan förutsättning för att återkoppling ska kunna ge effekt är, enligt , att arbetsförmedlaren återkommande arbetar Sammantaget kan konstateras att arbetsmarknadspolitiken ska leda till att fler ska få eller varaktigt behålla ett arbete. En ökad sysselsättning ska rimligtvis även leda till ökade inkomster. Det kan heller inte ses som önskvärt att arbetsmarknadspolitiken ökar överskuldsättningen. 1818 § förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. 19Se exempelvis bet. 2014/15:AU5 s.15, rskr 2014/15:142. och bet. 2010/11:AU2 s. 28, rskr. 2010/11:126. 20Se exempelvis SOU 2013:78 och SOU 2013:72. 2010/11:CU9, rskr. 2010/11:208. 22SOU 2013:78 och SOU 2013:72 samt remissvaren till betänkandena. 23Riksrevisionen, Överskuldsättning – Hur fungerar samhällets stöd och insatser?, 2015. 244 § 4 förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T Granskningen har genomförts av en projektgrupp bestående av projektledaren och projektmedarbetaren . En referensperson har varit knuten till projektet och gett synpunkter på såväl ett granskningsupplägg som ett utkast till granskningsrapporten: Ett seminarium har hållits vid utvärdering (IFAU) och seminariedeltagare har gett synpunkter på olika metodologiska val i granskningsrapporten. Företrädare för (), Arbetsförmedlingen och Kronofogden har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på ett utkast till granskningsrapporten. För att besvara den första granskningsfrågan jämförs SNV-deltagarnas framtida arbetsmarknadsutfall med de arbetssökande som inte deltog i SNV. För att denna jämförelse ska kunna tolkas som en effekt krävs att grupperna innan programstarten är så pass lika att skillnader som uppstår efteråt går att härleda till om de deltog i SNV eller ej. För att identifiera två jämförbara grupper används registerdata och så kallad matchning. Metod diskuteras mer utförligt i kapitel 4.1.1. Delfrågan om effekten på offentliga finanser besvaras genom att först beräkna relativkostnaden för SNV, det vill säga jämföra kostnaderna för programmet med genomsnittskostnaden för att istället kvarstå som inskriven arbetslös25. Relativkostnaden ställs sedan mot den offentliga nettointäkten av att delta i SNV jämfört med att kvarstå som inskriven arbetslös. Nettointäkten definieras som summan av förändringarna i offentliga intäkter och utgifter till följd av de individuella effekterna på inkomsten av SNV. Offentliga intäkter utgörs av skatter och avgifter och utgifter är olika typer av transfereringar från socialförsäkringssystemet. När undanträngningseffekter beaktas baseras dessa på tidigare resultat från Riksrevisionen.26 För att besvara den andra revisionsfrågan som berör om Arbetsförmedlingen säkerställer att de som anvisas till SNV får en varaktig försörjning och risken för överskuldsättning reduceras, har 13 intervjuer genomförts. Intervjuerna genomfördes med personal på Arbetsförmedlingen med särskild erfarenhet av SNV på såväl central som lokal nivå samt en representant från en av konsultbyråerna. 25Omfattar öppet arbetslösa och deltagare i program med aktivitetsstöd. 26Riksrevisionen, Stöd till start av näringsverksamhet – Ett framgångsrikt program, 2008. 18 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 2Bakgrund – Stöd till start av näringsverksamhet Programmet Starta eget-bidraget startades och har varit en del av arbetsmarknadspolitiken . Inledningsvis var det en försöksverksamhet, som 1987 övergick till att bli en permanent verksamhet. Programmet bytte namn till Start av näringsverksamhet . Programmets tidigare namn och dess förkortning används dock av handläggare på Af i hög grad och i till exempel handläggarstödet för programmet. I denna rapport kommer dock det officiella namnet och förkortningen SNV att användas. Nedan följer en kort beskrivning av målgruppen och av processen innan, under och efter deltagande i programmet. Stöd till start av näringsverksamhet (SNV) är till för arbetssökande som har goda förutsättningar att starta en egen verksamhet.27 Deltagare i programmet får aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller etableringsersättning . Stöd till start av näringsverksamhet kan även vara en aktivitet inom ramen för garantiprogrammen. Sedan programmet startades har förändringar som gjorts främst rört åldersgruppen samt en förändring av tillåtna branscher.28 till är de enda hårda kriterierna som behöver uppfyllas för att få ta del av stödet att den arbetssökande är inskriven på Arbetsförmedlingen och har fyllt . För mer detaljer kring tidigare regelförändringar hänvisas läsaren till tidigare rapporter av Riksrevisionen29 samt Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska årsrapporter. 2.2 En beskrivning av processen Figur 3 visar en förenklad tidslinje över centrala beslut och händelser, obligatoriska och valbara, som inträffar innan, under och efter programperioden.30 Normalt sett tar det mellan från och med att den arbetssökande har tagit initiativet att söka stödet till att programmet startar. 27Även den som inte är eller riskerar att bli arbetslös kan få stöd om hen är bosatt i stödområdena A eller B. 28Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadspolitiska program, 2004. 29Riksrevisionen, Stöd till start av näringsverksamhet – Ett framgångsrikt program, 2008; , Etablering genom företagande – är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda?, 2012. 30Baserat på Arbetsförmedlingens Handläggarstöd v4.0 – Stöd till start av näringsverksamhet och intervjuer på Arbetsförmedlingen. Det centrala handläggarstödet togs fram först . existerade bara muntlig eller skriftlig praxis på de respektive lokalkontoren. R I K S R E V I S I O N E N S T Ö D T I L L S T A R T A V N Ä R I N G S V E R K S A M H E T förperiodens längd beror bland annat på vilka informations- och utbildningsinsatser de arbetssökande deltar i och hur länge de behöver vänta på att dessa insatser startar. står de arbetssökande fortfarande till arbetsmarknadens förfogande. Hela processen för SNV startar normalt sett med att den arbetssökande frågar om möjligheten att ta del av programmet. Arbetsförmedlingens handläggare gör då en arbetsmarknadspolitisk bedömning31 om stödet kan lämpa sig för den arbetssökande och frågar om hen har skulder hos Kronofogden32. Sedan förses den arbetssökande med informationsmaterial och deltar eventuellt på något informationsmöte. På de informationsmöten som hålls brukar olika organisationer delta, exempelvis , , , och . Figur 3 Förenklad skiss över processen för SNV [Högst 20h mentorstid från konsult] AS skrivs ut från Af eller avvecklar affärsplan och budget. Konsult granskar affärsplan och (AS) tar initiativ Af tillstyrker eller avslår. av konsult, 6 AS får informationblad och kan delta på informationsmöte i konsult efter cirka 3 till 4 grupp eller enskilt. Anm.: AS står för den arbetssökande och Af står för handläggaren på Arbetsförmedlingen. De orangea diamanterna markerar viktiga beslut i processen. De svarta fyllda punkterna markerar obligatoriska händelser. De tomma cirklarna markerar valbara åtgärder. Praktik eller förberedande utbildning (som riktmärke) är frivillig men handläggarstödet rekommenderar att personer som inte bedrivit egen verksamhet i ska ta del av den förberedande utbildningen. 31Den arbetssökande prövas mot den öppna arbetsmarknaden. Är den arbetssökande exempelvis utbildad inom ett bristyrke i regionen? 32Endast om arbetssökanden uppger att hen inte har skatteskulder hos , att hen inte har betalningsanmärkning som inte är obetydlig och att hen inte ingår i annat företags ledning, kan förberedelsearbete inledas för SNV. Innan beslut tas kontrolleras denna utsaga med Kronofogden. 20 R I K S R E V I S I O N E N