prop · H70395 · 2020-03-10 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:95 Stärkt sekretesskydd för hotade personer och snabbare handläggning av vissa hyrestvister Regeringen överlämnar denna proposition till . Regeringen lämnar förslag som stärker skyddet för de parter i hyres- och arrendenämnder som lever med en hotbild, genom att göra det möjligt att hålla hemligt var dessa har sin bostad. Regeringen lämnar även förslag som bidrar till att vissa hyrestvister kan avgöras betydligt snabbare. De ändringar som föreslås innebär stärkt rättssäkerhet för parterna och kan även antas öka förtroendet för nämnderna och domstolarna. Regeringen föreslår följande: •Sekretessen för uppgifter om hotade och förföljda personer ska även gälla fastighetsbeteckningar hos en hyres- och arrendenämnd eller hos en domstol efter att en sådan nämnds beslut har överklagats. •Det ska införas en s.k. preklusionsregel för handläggning av mål om ändring av hyresvillkor, som begränsar möjligheten för en part att åberopa en omständighet eller ett bevis som inte har lagts fram i hyresnämnden. •Konkursfrihet ska införas som ytterligare ett behörighetskrav för ledamöter i hyres- och arrendenämnderna. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder.................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i ........................ Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) .................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Sekretess för fastighetsbeteckningar till skydd för hotade och En preklusionsregel i mål om ändring av hyresvillkor i Behörighetskrav för ledamöter i hyres- och arrendenämnderna ..... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder.................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i ...................... Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ................................................ Sammanfattning av promemorian Stärkt skydd i hyres- och arrendenämnder för hotade och förföljda personer och skärpt krav för ledamöter i nämnderna ....... Lagförslag i promemorian Införande av en preklusionsregel i mål om ändring av hyresvillkor .......... Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. 2.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i . 3.Riksdagen antar regeringens förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder1 ska ha följande lydelse. ska bestå av en lagfaren ordförande och två andra ledamöter, om inte något annat följer av andra eller tredje stycket. Av de senare ledamöterna ska den ena ha förvärvat erfarenhet av arrendeförhållanden, såsom ägare av en jordbruksfastighet eller på liknande sätt. Den andra ska vara jordbruksarrendator eller, när ärendet gäller bostadsarrende, bostadsarrendator. kan bestå av ordföranden ensam vid 2.prövning av en fråga om avvisning av en ansökan eller avskrivning av ett ärende, 3.handläggning av ett överklagande, 4.medling när sådan lämpligen kan ske utan övriga ledamöters närvaro, 5.prövning av en fråga som inte avgörs genom skiljedom, om det är tillräckligt med hänsyn till vad ärendet gäller, och 6.prövning av en fråga som avgörs genom skiljedom, om parterna begär det. En förberedande åtgärd som kan utföras av ordföranden enligt andra stycket, och som inte är av sådant slag att den bör förbehållas ordföranden, får utföras av någon annan som har tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid en hyresnämnd, en allmän domstol eller en allmän förvaltningsdomstol. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om detta. En ledamot i nämnden ska vara En ledamot i nämnden ska vara svensk medborgare och får inte svensk medborgare och får inte vara underårig eller ha förvaltare vara underårig, i konkurs eller ha enligt 11 kap. 7 § . förvaltare enligt 11 kap. 7 § föräld- Denna lag träder i kraft . Lagen omtryckt 1985:660. Senaste lydelse 2019:246. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:831) om rättegången i vissa hyresmål i Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1994:831) om rättegången i vissa hy- resmål i ska ha följande lydelse. Klaganden får inte ändra sin talan till att avse en annan del av hyresnämndens beslut än den som uppgetts i överklagandet. Om en part i mål om ändring av hyresvillkor åberopar en omständighet eller ett bevis som inte har lagts fram tidigare tillämpas 50 kap. 25 § tredje stycket . Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 21 kap. 3 och 3 a §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift om en enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt, den enskildes telefonnummer, e-postadress eller annan jämförbar uppgift som kan användas för att komma i kontakt med denne samt för motsvarande uppgifter om den enskildes anhöriga, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller inte för upp- Sekretessen gäller inte för upp- gift om beteckning på fastighet el- gift i aktiebolagsregistret eller han- delsregistret eller, i den utsträck- heller för uppgift i aktiebolagsre- ning regeringen meddelar föreskrif- gistret eller handelsregistret eller, i ter om det, i annat liknande register. Sekretessen gäller inte heller för meddelar föreskrifter om det, i an- uppgift om beteckning på fastighet nat liknande register. dock för uppgift om beteckning på fastighet hos en hyres- och arren- denämnd eller hos en domstol efter att en sådan nämnds beslut överklagats. Sekretess gäller för uppgift om kopplingen mellan fingerade personuppgifter som en enskild har medgivande att använda enligt lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter och den enskildes verkliga personuppgifter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Sekretess gäller i mål eller ärende vid domstol eller annan myndighet där en part har skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) för uppgift som lämnar upplysning om var den parten bor stadigvarande eller tillfälligt, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men. Detsamma gäller om uppgiften tillsammans med annan uppgift i målet eller ärendet bidrar till sådan upplysning. 1Senaste lydelse 2018:691. Sekretessen gäller inte för upp- Sekretessen gäller inte för upp- gift om beteckning på fastighet el- gift om beteckning på fastighet el- dock för uppgift om beteckning på fastighet hos en hyres- och arren- denämnd eller hos en domstol efter att en sådan nämnds beslut över- För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . Ärendet och dess beredning Hyres- och arrendenämndernas och samarbetsorgan () lämnade en framställning till som avsåg sekretess i hyres- och arrendenämnderna till skydd för hotade och förföljda personer (Ju2018/01132/DOM). Bland annat mot denna bak- grund tog fram promemorian Stärkt skydd i hyres- och arrendenämnder för hotade och förföljda personer och skärpt krav för ledamöter i nämnderna. En sammanfattning av promemorian finns i bi- laga 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 2. lämnade i en promemoria till den förslag om en preklusionsregel i mål om ändring av hy- resvillkor (Ju2019/00559/DOM). Promemorians lagförslag finns i Promemoriorna har remissbehandlats tillsammans. remissinstanserna finns i bilaga 4. Remissyttrandena finns tillgängliga i (Ju2018/01132/DOM och Ju2019/00559/DOM). I denna proposition behandlas promemoriornas förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådet yttrande finns i bilaga 6. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har vissa språkliga ändringar gjorts. Sekretess för fastighetsbeteckningar till skydd för hotade och förföljda personer Regeringens förslag: Sekretessen för uppgifter om hotade och för- följda personer ska även gälla för uppgift om fastighetsbeteckning hos en hyres- och arrendenämnd eller hos en domstol efter att en sådan nämnds beslut överklagats. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser, bl.a. om- budsmän (), , Kammarrätten i , Justitiekanslern, , i , Hyres- och arrende- nämnden i , i , Hyres- och arrendenämnden i , i , i , Lantmäteriet, , för kvinnojourer och tjejjourer i (Roks) och TU – Medier i , tillstyrker eller invänder inte mot förslaget i pro- memorian att fastighetsbeteckningar ska kunna omfattas av sekretess. Några remissinstanser, bl.a. i och Roks, anser dock att sekretessen bör utvidgas så att även uppgift om namn och personnummer omfattas av sekretesskyddet. Skälen för regeringens förslag Nuvarande ordning och behovet av ändrade regler Uppgifter om enskilda personers namn, personnummer, adress och andra familjeförhållanden används hos ett stort antal myndigheter som ett underlag i verksamheten. Uppgifterna, som registreras i folkbokföringen, anses normalt sett vara harmlösa och är därför som huvudregel offentliga. I vissa fall kan det dock orsaka stora besvär för en person att uppgifter om honom eller henne sprids. Särskilt personer som är utsatta för hot och förföljelse kan behöva skydda sina personuppgifter, inte minst för att undvika att det blir känt var de bor. Det finns ingen sekretessbestämmelse som syftar till att skydda hotade och förföljda personer i specifikt hyres- och arrendenämndernas verksamhet. Däremot finns det två generella sekretessbestämmelser som kan tilllämpas även i hyres- och arrendenämnderna för att skydda sådana personer. För det första gäller sekretess bl.a. för en enskilds bostadsadress eller annan jämförbar uppgift som kan lämna upplysning om var den enskilde bor stadigvarande eller tillfälligt, t.ex. adress till en fritidsbostad eller ett hotell, och för motsvarande uppgifter om den enskildes anhöriga, jfr 21 kap. 3 § första stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL. Sekretessen gäller i sådana fall om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men om uppgiften röjs. För det andra gäller sekretess i mål eller ärende vid domstol eller annan myndighet i de fall där en part har skyddad folkbokföring enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481), för bl.a. uppgift som lämnar upplysning om var den parten bor stadigvarande eller tillfälligt, se 21 kap. 3 a § första stycket OSL. Sekretessen gäller i sådana fall om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida annat allvarligt men. Genom dessa två bestämmelser är det alltså möjligt för en hyres- och arrendenämnd att vägra lämna ut en persons adressuppgift med hänvisning till att han eller hon kan utsättas för hot och förföljelse. Till skillnad från hos de flesta andra myndigheter registreras inte bara adressuppgifter i hyres- och arrendenämndernas ärenden, utan det krävs att även de fastighetsbeteckningar som varit aktuella registreras, jfr 3 § förordningen (2005:1095) om ärenden i arrendenämnd och hyresnämnd. Som framgår av promemorian är det med en fastighetsbeteckning enkelt att få fram gatuadressen till den aktuella fastigheten. En fastighetsbeteckning är därför i princip att jämställa med en adressuppgift, se propositionen Sekretessfrågor – Skyddade adresser, m.m. (prop. 2005/06:161 s. 51). Att en fastighetsbeteckning kan jämställas med en adressuppgift innebär att den i och för sig omfattas av sekretesskyddet enligt nämnda 21 kap. 3 § första stycket och 3 a § första stycket OSL. Av andra stycket i dessa paragrafer framgår dock att bl.a. just fastighetsbeteckningar undantas från sekretesskyddet. Eftersom det alltså inte finns någon möjlighet för hyres- och arrendenämnder att vägra en begäran att lämna ut en fastighetsbeteckning, och då beteckningen enkelt kan kopplas till en viss gatuadress, innebär den nuvarande ordningen att nämnderna inte har någon möjlighet att förhindra att det blir känt var en part i nämnden har sin bostad. Detta gäller även om det 2019/20:95 står klart att parten som avses med begäran kan komma att utsättas för hot eller våld eller lida allvarligt men om uppgiften röjs. Denna ordning är särskilt bekymmersam eftersom det endast finns åtta hyres- och arrendenämnder i landet och det därför inte krävs någon större insats för att kontrollera om en person har varit part vid någon av nämnderna och i så fall vilken fastighet ärendet avsåg. En person kan dessutom bli part i en hyres- och arrendenämnd utan att själv ha valt det, t.ex. vid hyresförhandlingar som strandat eller tvister om stora ombyggnationer. I promemorian görs mot denna bakgrund gällande att det finns ett behov av att sekretessreglerna ändras så att det blir möjligt att skydda hotade och förföljda personer i hyres- och arrendenämndernas verksamhet. Förutom fastighetsbeteckningar undantas även beteckningar om tomträtt från sekretesskyddet för hotade och förföljda personer (21 kap. 3 § andra stycket och 3 a § andra stycket OSL). En beteckning om tomträtt är en uppgift om att en viss fastighet innehas med en sådan nyttjanderätt som tomträtt innebär. En beteckning om tomträtt är inte sökbar på samma sätt som en fastighetsbeteckning och den omfattas inte heller av kravet på registrering i hyres- och arrendenämndernas ärenden. Något behov av att utvidga sekretessen så att den på motsvarande sätt som för fastighetsbeteckningar även omfattar beteckningar om tomträtt finns därför inte. Sekretessen för uppgifter om hotade och förföljda personer bör även gälla fastighetsbeteckningar hos hyres- och arrendenämnderna Att parter som lever med en hotbild inte kan skyddas i hyres- och arrendenämndernas verksamhet är en brist som regeringen anser måste åtgärdas. I promemorian föreslås att detta ska göras genom att undantaget för fastighetsbeteckningar i 21 kap. 3 § första stycket och 3 a § första stycket OSL inte ska gälla fastighetsbeteckningar hos hyres- och arrendenämnderna. Samtliga remissinstanser tillstyrker eller invänder inte mot att fastighetsbeteckningar hos hyres- och arrendenämnderna bör kunna omfattas av sekretess. En sådan utvidgning av sekretessen innebär dock en begränsning av offentligheten. Även om regeringen anser att det finns starka skäl för den ordning som promemorian föreslår, måste en avvägning därför göras mellan dessa motstående intressen. Ett viktigt syfte med offentlighetsprincipen är att motverka missbruk av offentlig makt. Intresset av att enskilda ges möjlighet till insyn i offentlig verksamhet väger tungt och det är angeläget att medier och allmänheten i övrigt ges en möjlighet att granska åtgärder som har vidtagits i den offentliga verksamheten. Att ge hyres- och arrendenämnder möjlighet att i vissa fall vägra lämna ut fastighetsbeteckningar är dock en förhållandevis begränsad inskränkning i offentligheten, vilket instämmer i. Det skulle även fortsättningsvis, på samma sätt som , vara möjligt för den som redan har tillgång till en fastighetsbeteckning att göra efterforskningar om den fastighet som beteckningen avser, t.ex. för att få en bild av hur nämnderna har bestämt hyror eller arrendeavgifter i situationer som kan likna den han eller hon själv befinner sig i. I ett sådant fall är adressen till fastigheten redan känd för den som tar kontakt med hyres- och arrendenämnden, och kontakten tas således inte för att få kännedom om var en part bor någonstans. Däremot skulle hyres- och arrendenämnder i vissa fall inte lämna ut uppgift om vilken fastighetsbeteckning en viss En sådan förfrågan borde normalt sett grunda sig på efterforsk- Prop. 2019/20:95 ningar om en viss person. Det kan finnas berättigade syften bakom sådana efterforskningar. Det bör då som framgår av promemorian särskilt fram- hållas att de flesta parter i hyres- och arrendenämnderna som lever med en hotbild endast omfattas av sekretesskyddet i 21 kap. 3 § första stycket OSL där ett s.k. kvalificerat rakt skaderekvisit gäller. Detta innebär att det gäller en stark presumtion för att uppgifterna är offentliga eftersom sekretess enligt bestämmelsen bara gäller om det av särskild anledning kan antas att viss skada uppstår om uppgiften lämnas ut. I princip krävs därför att en person har en s.k. sekretessmarkering i folkbokföringsdatabasen för att en skadebedömning ska göras. Enligt uppgift från fanns det parter med sekretessmarkering i 79 ärenden vid hyres- och arrendenämnderna, vilket kan ställas i relation till att hyres- och arrendenämnderna totalt sett handlägger cirka 40 000 ärenden (Domstolars årsredovisning 2018 s. 64). I de allra flesta fall bör alltså hyres- och arrendenämnderna kunna lämna ut en uppgift om fastighetsbeteckning. Inskränkningen i offentligheten skulle alltså vara mycket begränsad, och den nuvarande ordningen innebär dessutom en betydande risk för allvarliga konsekvenser i varje enskilt fall där det blir känt var en part med skyddsbehov har sin bostad. Denna risk kan även antas leda till att personer med skyddsbehov inte vågar vända sig till hyres- och arrendenämnderna för att göra sin rätt gällande. Att detta motverkas är något som Roks ser positivt på. TU – Medier i , som påpekar att endast mycket starka skäl kan motivera en inskränkning i offentligheten hos myndigheter och domstolar, anser att den ordning som föreslås i promemorian är godtagbar. Mot bakgrund av det anförda anser regeringen att skyddsintresset i det här fallet väger tyngre än den begränsade inskränkning i offentligheten som förslaget i promemorian innebär. Regeringens uppfattning är därför, i likhet med vad som anges i promemorian, att sekretessen för uppgifter om hotade och förföljda personer bör utvidgas, så att den även gäller fastighetsbeteckning hos en hyres- och arrendenämnd. Sekretessen bör inte utvidgas till att gälla namn och personnummer En särskild fråga i sammanhanget som nämns i promemorian och som flera remissinstanser berör särskilt, är om sekretessen i hyres- och arrendenämnder till skydd för hotade och förföljda personer bör utvidgas så att den förutom att avse fastighetsbeteckningar, även omfattar namn och personnummer. När sekretessen för uppgifter om hotade och förföljda personer infördes i 21 kap. 3 § OSL framhölls att det inte var möjligt att då avgöra om det hos en myndighet kan finnas ett så stort insynsintresse för enskildas namn och personnummer att dessa uppgifter bör vara offentliga i myndighetens verksamhet eller i vart fall i myndighetens beslut. Bestämmelsen kom därför inte att omfatta uppgifter om enskildas namn och personnummer (prop. 2005/06:161 s. 52 och 53). Nästan samtliga remissinstanser, bl.a. , i , i , i , i , i , och TU – Medier i , delar bedömningen i promemorian att den utvidgade sek- retessen endast ska gälla fastighetsbeteckningar, eller framför i vart fall ingen annan uppfattning. Ett fåtal remissinstanser – Hyres- och arrende- nämnden i , i , Hyres- och arrendenämnden i och Roks – anser dock att sekretesskyddet bör utvidgas på ett sådant sätt att det även omfattar namn och personnummer. Remissinstanserna motiverar det i huvudsak med att den föreslagna ord- ningen inte fullt ut hindrar att adressen till en hotad och förföljd person ändå kan bli känd på olika sätt, t.ex. för att det kan finnas uppgifter om avstånd till centrum, förskolor, kollektivtrafik m.m. i de skäl som en hyres- och arrendenämnd anger för sitt beslut som kan avslöja vilken fastighet som avses med tvisten, även om fastighetsbeteckningen i sig omfattas av Enligt dessa remissinstanser tillgodoses också offentlighetsin- tresset bättre om hyres- och arrendenämnderna har möjlighet att vara flex- ibla när det handlar om huruvida namn och personnummer eller fastighets- beteckning ska lämnas ut eller inte. Även om det i och för sig kan sägas finnas vissa skäl för de invändningar som remissinstanserna för fram, innebär en utvidgning som ger hyres- och arrendenämnderna möjlighet att låta namn och personnummer omfattas av sekretess en betydande inskränkning i offentligheten. TU – Medier i Sve- rige anser inte att det finns skäl för det i det här fallet. Roks å andra sidan gör gällande att det, även om offentlighet är en viktig princip i en rättsstat, är viktigare att kunna skydda hotade och förföljda kvinnor. instämmer i att det är viktigt att hotade och förföljda personer kan skyddas inom ramen för hyres- och arrendenämndernas verksamhet, och i de flesta fall innebär den föreslagna ordningen ett effektivt skydd för dessa perso- Att en sekretessregel inte kan ge ett fullständigt skydd i alla tänkbara situationer, är en naturlig följd av att detta intresse alltid måste vägas mot I detta sammanhang kan särskilt noteras att hyres- och arrendenämnderna visserligen är förvaltningsmyndigheter, men med Intresset av insyn i hyres- och arrendenämn- dernas verksamhet är därför särskilt stort även om nämnderna, som Hyres- och arrendenämnden i påpekar, förutom ren rättskipning också äg- nar sig åt verksamhet av rättsvårdande karaktär. Att då i besluten inte of- fentliggöra vem som har varit part i nämnden, är ett betydande ingrepp i offentligheten som inte är motiverat (jfr 43 kap. 8 och 8 a §§ OSL). påpekas i promemorian hänger en lösning som innebär att även namn och personnummer omfattas av sekretessen inte heller direkt samman med de särpräglade förutsättningar som gäller för hyres- och arrendenämnderna, nämligen att de har ett författningskrav på sig att registrera fastighetsbe- teckningar som fastighetsbeteckningar inte kan omfattas av sek- Med något enstaka undantag är 21 kap. 3 och 3 a §§ OSL de enda sek- retessregler som domstolar, hyres- och arrendenämnder och andra myn- digheter kan tillämpa som specifikt avser att skydda hotade och förföljda personer (jfr dock t.ex. 21 kap. 5 § OSL). En utvidgning som gör det möj- ligt för hyres- och arrendenämnder att låta även namn och personnummer omfattas av sekretess skulle därför innebära att sekretessen som avser per- soner som lever med en hotbild blir mer omfattande hos nämnderna än hos domstolar och andra myndigheter. En sådan skillnad, som alltså skulle in- nebära en avvikelse från offentlighets- och sekretesslagens systematik, framstår inte som motiverad. Sammantaget instämmer regeringen med be- dömningen i promemorian att det inte finns tillräckliga skäl att utvidga Prop. 2019/20:95 sekretesskyddet hos hyres- och arrendenämnder så att det avser även namn Fastighetsbeteckningar hos en domstol efter att en nämnds beslut överklagats och den lagtekniska utformningen