prop · H703130 · 2020-05-28 00:00:00 — Andra AP-fondens interna styrning och kontroll syftar till att processer och arbetssätt utformas på ett sätt som leder till en effektiv och ändamålsenlig verksamhet. Viktiga delar att uppnå är en tillförlitlig finansiell rapporte- ring, att tillämpliga lagar och andra regler följs samt en god förmåga att identifiera, mäta och hantera fondens risker. En väl utformad intern styrning och kontroll hjälper fonden att uppnå sina mål genom att ta önskade risker, hantera oönskade risker samt förhindra resursförluster. Den kan bidra till att säkerställa tillförlitlig finansiell rapportering men också att lagar följs och därigenom undvika förtroendeskador. Arbetat samordnas genom fondledningens kommitté för intern styrning och kontroll. För att på ett strukturerat sätt säkerställa fondens riskhantering och kontrollmiljö arbetar Andra AP-fonden enligt principen om Tre Försvarslinjer. Principen syftar till att skapa en lämplig åtskillnad av ansvar mellan kapitalförvaltningen (första försvarslinjen), risk- och regel- efterlevnad (andra försvarslinjen) samt internrevision (tredje försvars- linjen). har Andra AP-fonden fortsatt att arbeta med olika områden som faller inom risk- och kontrollverksamheten såsom förbättrad rapporte- ring, processkartläggning, krisarbete och risk/avkastningsutvärdering. har utvärderingen av fondens strategiska portfölj omarbetats och utvecklats. Syftet med arbetet är att bättre utvärdera effekterna på risk och avkastning till följd av de beslut som fattats kring Andra AP-fondens strategiska portfölj. Behoven och möjligheterna för en effektiv analys och rapportering förändras löpande. har rapportering av avkast- ning och risk vidareutvecklats inom ett mer effektivt rapporteringsverktyg, vilket har möjliggjort fördjupad analys och mer dynamisk rapportering i olika format. Syftet med processkartläggning inom Andra AP-fonden är att kontinuerligt arbeta med utveckling av processer och hantering av dess risker, men även att kontrollera och säkerställa att verksamheten arbetar enligt de fastställda processerna. slutfördes kartlägg- ningen av huvudprocessen Utvärdering och uppföljning samt under- processer tillsammans med ett externt konsultföretag. Sammanlagt kart- lades elva processer med tillhörande risker och kontroller inom områdena 2019/20:130 regelefterlevnad, risk, bokslut och avkastningsanalys. Som en del av Andra AP-fondens årliga krishanteringsarbete ingår att genomföra kris- övningar samt att se över krisplanen. Under förra årets genomfördes en större krisövning tillsammans med ett externt kriskonsultföretag samt några mindre inkallningsövningar där krisledningen samlades. Internrevisionen har på uppdrag av styrelsen granskat Andra AP- fondens it-säkerhet med fokus på penetrationstest. Det övergripande syftet med granskningen har varit att säkerställa att fondens it-säkerhet hanterats på ett betryggande sätt och bedöma risken för att en extern aktör skulle kunna få tillgång till fondens it-system. Övergripande bedömer intern- revisionen att riskerna i testade it-system är låga. Inga kritiska brister i it-säkerheten noterades vid granskningen. Internrevisionen har dock noterat ett antal områden med förbättringspotential där möjlighet finns till ytterligare förbättringar av it-säkerheten kopplat till hur fonden hanterar information och externa parter. Dessa förslag kommer fonden att under- söka och utvärdera framöver. Regeringens bedömning: Tredje AP-fonden har hanterat nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet som avsett. Fonden har genererat avkastning som bidrar till inkomstpensions- systemets långsiktiga finansiering och aktivt arbetat med hållbarhets- frågor. Sammantaget har Tredje AP-fonden infriat regeringens förvänt- ningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning överförde Tredje AP-fonden till inkomst- pensionssystemet. Fonden har därmed bidragit till att hantera det under- skott som uppstår när summan av inbetalda pensionsavgifter är lägre än summan av utbetalda pensioner. Tredje AP-fonden har bidragit till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. Fondens genomsnittliga årliga avkastning har uppgått till , vilket överstiger inkomstindex som ökat . uppgick fondens avkastning till efter kostnader, vilket motsvarar . Tredje AP-fondens klimatstrategi är att ha tydliga hållbarhetsmål för portföljen. Fonden beslutade om fyra hållbarhetsmål för perioden fram till och med utgången av 2018. Dessa mål har uppnåtts. har fonden fastställt nya hållbarhetsmål som innebär att fondens koldioxid- avtryck ska halveras till 2025 jämfört med , att hållbarhets- investeringarna i gröna obligationer och i tematiska hållbarhets- investeringar ska fördubblas till 2025 jämfört med och att fondens direktägda onoterade fastighetsbolag ska vara ledande inom hållbarhet. -4,9 -6,6 -7,4 -6,8 -6,5 Årets förändring, mdkr -4,5 Källa: Tredje AP-fondens årsredovisningar Tredje AP-fondens resultat efter kostnader uppgick till 2019, vilket motsvarar en avkastning på efter kostnader. överfördes till inkomst- pensionssystemet. Sammantaget ökade fondkapitalet med till . I figur 6.7 redovisas Tredje AP-fondens totala avkastning efter kostna- der . Som framgår av figurens högra del uppgick den genom- snittliga avkastningen efter kostnader till –2019, vilket kan jämföras med inkomstindex som i genomsnitt ökat . Figur 6.7 Tredje AP-fondens totala avkastning Källa: bilaga 9 (grunddata från Tredje AP-fonden, och ) uppgick Tredje AP-fondens totala avkastning till Störst bidrag till avkastningen kom från riskklasserna aktier och inflation (11,). aktier kom avkastningen främst från svenska aktier (7,) och inom riskklassen inflation främst från investeringar i fastigheter (2,). Även övriga riskklasser bidrog positivt till avkast- ningen med mellan . 2019/20:130 Av nedre delen av figur 6.7 framgår att totalportföljens genomsnittliga årliga riskjusterade avkastning (mätt med en s.k. sharpekvot) var 0,7 –2019, 1,4 –2019, 1,7 –2019 samt 4,3 . Sharpekvoten anger hur mycket avkastning fonden genererat i förhållande till den risk, mätt som avkastningens standardavvikelse, som tagits . Tredje AP-fonden har utvecklat sin förvaltningsmodell och har till följd av det även ändrat sin definition av aktiv förvaltning. mäter Tredje AP-fonden den aktiva avkastningen som meravkastning från totalportföljen jämfört med sin jämförelseportfölj, en långsiktig statisk portfölj bestående av noterade aktier och räntor. I syfte att underlätta en jämförelse mellan fondens nuvarande och tidigare definitioner har dessa justerats i rapport. Med hänsyn till ovanstående förutsättningar har Tredje AP-fondens genomsnittliga årliga aktiva avkastning före kostnader varit –2019, 2010–2015–2019. uppgick den aktiva avkastningen till . Till årets aktiva avkastning bidrog framför allt riskklassen inflation . Figur 6.8 Tredje AP-fondens aktiva avkastning 2001–2019 Källa: bilaga 9 (grunddata från Tredje AP-fonden) Uppföljning av styrelsens avkastningsmål Tredje har beslutat att sänka fondens långsiktiga avkastningsmål från genomsnittlig real avkastning . Beslutet är en följd av en ny ALM-analys som fonden har gjort . Det nya målet bedöms ge en bra balans mellan stabilitet i pensionssystemet på lång sikt och begränsa risken för betydande värdefall i fondförmögenheten på kort sikt. var Tredje AP-fondens långsiktiga reala avkastningsmål . Av den högra delen av figur 6.7 framgår att fondens årliga genom- snittliga avkastning efter kostnader var (2015–2019), (2010–2019) och –2019. Detta innebär att Tredje AP-fonden uppnådde styrelsens långsiktiga avkastningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. Tredje AP-fondens förvaltningsmodell bygger på en investeringsfilosofi där risktagande, riskspridning, prognosförmåga, tidsdiversifiering och hållbarhet är utgångspunkter. Detta har genomförts genom dynamisk allokering. Syftet med modellen är att öka sannolikheten för att uppnå fondens övergripande målsättning genom att minska risken för stora negativa utfall. Allokeringsprocessen inkluderar både lång- och medel- fristiga beslut och fokus ligger på totalportföljens avkastning och risk. Fonden fokuserar på allokering till riskklasser i stället för tillgångsslag. Varje riskklass representerar en viss underliggande risk som aktier, räntor och krediter etc. Förvaltningsmodellens särdrag möjliggör långsiktighet och flexibelt agerande. Styrelsen fattar beslut om exponeringsintervall för olika risk- klasser. Därefter har den verkställande direktören mandat att genomföra och förvalta portföljens risk inom de beslutade exponeringsintervallen. Genomförandet sker främst genom fondens betaportfölj och alternativa investeringar, men även inom kapitallösa mandat genom overlaystrukturer och placeringar i faktiska tillgångar inom dynamisk allokering. Fonden har utarbetat en ny portföljstruktur som grundar sig på tillgångsslag i stället för riskklasser. Den nya strukturen gäller . Tredje AP-fondens portfölj baserat på tillgångsslag bestod vid slut av aktier, räntebärande tillgångar och 25 pro- cent alternativa tillgångar22. Motsvarande fördelning utifrån riskklasser är aktier, räntor, krediter, infla- tion och absolutavkastande strategier. minskade fondens allokering till räntebärande tillgångar medan allokeringen till aktier ökade . Skiftet i allokering har skett genom att aktieterminer har omvandlats till aktieköp, vilket i sig inte har ändrat exponeringen mot aktier. Tredje AP-fonden har gjort en gradvis uppbyggnad av alternativa investeringar vilket har resulterat i att fonden har ingått 14 nya investeringsåtagande i riskkapitalfonder, bildat infrastrukturbolaget tillsammans med Första och Fjärde AP-fonderna samt bildat skogsbolaget tillsammans med Kåpan pensioner. 22Att det inte summerar till beror på avrundning. Tredje AP-fondens faktiska tillgångsallokering Källa: bilaga 9 (grunddata från Tredje AP-fonden) Tredje AP-fondens interna kostnader (rörelsekostnader) uppgår till . Fondens kostnadsandel sjönk –2018 från till och är oförändrad på . Tredje AP-fondens rörelsekostnader har –2019 ökat med ca . ökade rörelsekostnaderna med . Kostnadsökningen är dels relaterad till investeringar för att förbättra fondens it-infrastruktur, dels till ökade informations- och datakostnader. Marknadsinformationstjänster utgör en växande del av administrationskostnaderna dels som en följd av ökade regleringar och rapporteringskrav på finansmarknaden, dels som en följd av bristande konkurrens inom marknadsinformationsområdet. Dessa kostnader påverkas också starkt av kronans värde i förhållande till andra valutor, främst den amerikanska dollarn. De externa förvaltningskostnaderna minskade –2018, men ökade något . Ökningen beror främst på värdeuppgången eftersom avgifterna på externa mandat baseras på förvaltad volym. uppgick de externa förvaltnings- kostnaderna till , vilket var en ökning med från föregående år. Tredje AP-fondens kostnader och antal anställda Källa: Tredje AP-fondens årsredovisningar Tredje AP-fonden bedömer att välskötta bolag, som hanterar de stora utmaningarna inom klimatområdet och de sociala frågorna på ett ansvars- fullt sätt, ger högre riskjusterad avkastning. Tredje AP-fonden har trendmässigt ökat aktiviteten inom ägarstyrningen och fonden deltar i betydligt fler globala investerarinitiativ . Antalet bolags- dialoger har också stigit markant. Fonden har successivt ökat röstnings- aktiviteten på bolagsstämmor. När Tredje AP-fonden började rösta på utländska bolagsstämmor röstade fonden på 70 sådana. röstade fonden på ca 1 050 stämmor, varav 75 svenska årsstämmor. Tredje AP- fonden har i stort sett halverat antalet bolag i aktieportföljen, från drygt 3 000 till 1 503 bolag, vilket medför att fonden röstar i en betydligt större andel av portföljbolagens stämmor, . Under stämmosäsongen 2019 röstade Tredje AP-fonden på 75 ordinarie årsstämmor i svenska bolag och dessutom deltog fonden på ett antal extrastämmor. Eftersom antalet stämmor ökat har också det totala antalet agendapunkter som fonden röstat på ökat jämfört med , 2 000 jämfört med 1 800. Fonden har genom sin närvaro och aktiva röstning i 75 bolag täckt av marknadsvärdet på den svenska aktieportföljen. Frågor av särskild betydelse på de svenska års- stämmorna var misstänkt penningtvätt och andra regelöverträdelser i svenska banker. Klimatfrågan har utvecklats och utgör ett normalt inslag på alla årsstämmor och detsamma gäller ökade krav på att styrelser och bolagsledningar ska ha en sammansättning som speglar samhället i stort. Tredje AP-fonden har drivit frågan om att andelen kvinnliga styrelseledamöter i svenska börsbolag ska öka. Exklusive prestationsbaserade arvoden. Tredje AP-fonden röstade på ca 11 600 förslag på 970 utländska stämmor. Fonden röstade mot styrelsens rekommendation i tre av tio för- slag på stämmorna. Den stora andelen nej-röster är en konsekvens av att många utländska bolag har svårt att leva upp till de högt ställda krav som fonden satt upp i vissa ägarfrågor. I det internationella ägarstyrningsarbetet samverkar AP-fonderna via det gemensamma och med andra stora kapitalförvaltare för att öka påtryckningskraften. I fondens egna bolagsdialoger ligger fokus på ett antal principiella ägarfrågor såsom styrelsens sammansättning, omfatt- ningen på emissionsmandat samt ersättningsprogram som inte lever upp till fondens krav. Fonden har även lyft frågor om bolagens klimatbelast- ning såsom att bolagen bör utveckla en egen klimatstrategi, att de ska mäta och redovisa sitt koldioxidavtryck samt att de ska anpassa och utveckla sin verksamhet för att minska sin klimatpåverkan. Hållbarhetsfrågorna är en integrerad del av Tredje AP-fondens förvalt- ning och ska vara förenliga med det långsiktiga uppdraget att skapa största möjliga nytta för den statliga inkomstpensionen. Olika aspekter om miljö, sociala frågor, bolagsstyrningsstyrning och affärsetik inkluderas i investeringsbesluten. Fonden för dialoger med bolagen, ägare och övriga intressenter samt deltar i olika nationella och internationella initiativ som främjar god bolagsstyrning. Tredje AP-fondens klimatstrategi är att ha tydliga hållbarhetsmål för portföljen. Fonden beslutade om tre hållbarhetsmål för perioden fram till och med utgången av 2025. De nya målen innebär att fondens koldioxidavtryck ska halveras, främst genom att påverka bolagen att minska sin egen klimatpåverkan. Fondens tematiska hållbarhets- investeringar ska fördubblas genom att investeringar i gröna obligationer ökar till och att övriga hållbarhetsinvesteringar ökar till . Fondens direktägda onoterade fastighetsbolag ska vara ledande inom hållbarhet. Målet innebär ett ökat fokus på såväl hållbar produktion som byggnation. Tredje AP-fonden följer rekommendationer när det gäller ute- slutning av enskilda bolag i enlighet med konventionsgrunden, dvs. brett förankrade beslut i . I övrigt utgör inte uteslutning en enskild strategi utan hållbarhetsanalys är en del av underlaget i förvaltnings- besluten. Tredje AP-fondens kontrollfunktioner består av riskkontrollfunktionen och funktionen för regelefterlevnad. Dessa funktioner är oberoende i förhållande till kapitalförvaltningen. Riskkontrollfunktionen utgörs av avdelningen riskkontroll och avkastningsanalys. Avdelningen ansvarar för analys, uppföljning och kontroll av fondens risker, avkastning och limiter- värdering av portföljen samt fondens affärssystem och risksystem. Chefen för avdelningen rapporterar till fondens risk- och administrationschef. Risk- och administrationschefen rapporterar till den verkställande direk- tören samt till styrelsen vid behov och utgör informationskanal för risk- rapportering till styrelsen. Fonden har en riskkommitté som sammanträder en gång där både funktionen för riskkontroll och regelefterlevnad är föredragande. behandlar fondens samtliga risker, motparter, nya investe- Skr. 2019/20:130 ringar, instrument, mandat, incidenter, exponeringar och operativ risk- analys samt bereder riskfrågor för revisionsutskottet och styrelsen. I risk- kommittén ingår den verkställande direktören, risk- och administrations- chefen, chefen för riskkontroll, chefen för regelefterlevnadsfunktionen, investeringschefen samt cheferna inom kapitalförvaltningen. Risk- kontrollfunktionen har även genom risk- och administrationschefen en bevakningsfunktion i fondens allokeringskommitté. Chefen för regel- efterlevnadsfunktionen rapporterar till den verkställande direktören och till styrelsen. Fonden har som del av kontrollverksamheten en extern internrevision () där styrelsens revisionsutskott avropar internrevision för olika områden inom fonden. Regeringens bedömning: har hanterat nettoflödet mellan in- och utbetalningarna i inkomstpensionssystemet som avsett. Fonden har genererat avkastning som bidrar till inkomstpensions- systemets långsiktiga finansiering och har arbetat aktivt med hållbarhetsfrågor. Sammantaget har infriat regering- ens förväntningar på fonden. Skälen för regeringens bedömning överförde till inkomst- pensionssystemet. Fonden har därmed bidragit till att hantera det under- skott som uppstår när summan av inbetalda pensionsavgifter är lägre än summan av utbetalda pensioner. Fjärde AP-fondens genomsnittliga årliga avkastning har uppgått till , vilket överstiger inkomstindex som ökat . Fonden har därmed bidragit till inkomstpensionssystemets långsiktiga finansiering. uppgick fondens avkastning till efter kostnader, vilket mot- svarar en avkastning efter kostnader på . På hållbarhetsområdet har fonden varit en pionjär inom lågkoldioxidstrategier i syfte att sänka klimatrisken i tillgångarna. Fonden var även en av grundarna till Portfolio Decarbonization Coalition. vidareutvecklades lågkoldioxidstrategierna genom att även inkludera underleverantörernas utsläpp i bolagsurvalet samt implementering av strategi för omställningen från förbränningsmotorer till elmotorer. Fonden har gjort fördjupningsanalyser av hållbarhetstrender och integrerat klimat- scenarioanalyser i ekonomisk makroanalys samt genomfört tematiska investeringar med inriktning mot hållbar infrastruktur. Fonden har utökat hållbarhetsrapporteringen till resurseffektivitet och den onoterade fastig- hetsportföljens koldioxidutsläpp. -4,9 -6,6 -7,4 -6,8 -6,5 -0,5 -7,3 -0,1 -0,2 Källa: Fjärde AP-fondens årsredovisningar Fjärde AP-fondens resultat efter kostnader uppgick till 2019, vilket motsvarar en avkastning efter kostnader på 21,7 pro- cent. överfördes till inkomstpensions- systemet. Sammantaget ökade fondkapitalet med till . I figur 6.10 redovisas Fjärde AP-fondens totala avkastning efter kost- nader . Som framgår av figurens högra del uppgick den genom- snittliga avkastningen efter kostnader till –2019, vilket kan jämföras med inkomstindex som i genomsnitt ökat . Figur 6.10 Fjärde AP-fondens totala avkastning Källa: bilaga 9 (grunddata från , och ) uppgick Fjärde AP-fondens totala avkastning till före kostnader. Samtliga tillgångsslag bidrog positivt till avkastningen. Största positiva bidraget till avkastningen gav aktier (15,, varav svenska aktier , globala aktier i utvecklade mark- nader och aktier i tillväxtmarknader 1,0 procent- enheter) och fastigheter (3,). Av nedre delen av figur 6.10 framgår att totalportföljens genomsnittliga Skr. 2019/20:130 årliga riskjusterade avkastning (mätt med en s.k. sharpekvot) var 0,7 under perioden –2019, 1,4 –2019, 1,5 –2019 samt 4,2 . Sharpekvoten anger hur mycket avkastning fonden genererat i förhållande till den risk, mätt som avkastningens standardavvikelse, som tagits . har ändrat definitionen av vad som ingår i den aktiva avkastningen. ingick för- valtning inom noterade tillgångsslag, avkastning från overlaymandat och allokeringseffekter. Åren 2008–2011 ingick avkastningen från overlay- mandat men avkastningen från allokeringseffekter exkluderades, som noterade tillgångsslag ingick om de hade en investeringshorisont på 0–. Åren 2012–2017 ingick resultatet från den taktiska förvaltningen, vilket inkluderade förvaltning inom tillgångsslag med en investerings- horisont på 0–samt avkastning från overlaymandat. definieras den aktiva avkastningen som resultatet från den operativa förvaltningen i förhållande till den av styrelsen fastställda dynamiska normalportföljen (DNP). Om man tar hänsyn till ovanstående förutsättningar har Fjärde AP- fondens genomsnittliga aktiva årliga avkastning före kostnader varit sedan start (2001–2019), (2010–2019) och (2015–2019). var den aktiva avkastningen . Störst bidrag till den aktiva avkastningen kom från reala tillgångar (2,6 procent- enheter) och svenska aktier (1,). Figur 6.11 Fjärde AP-fondens aktiva avkastning 2001–2019 Källa: bilaga 9 (grunddata från ) Uppföljning av styrelsens avkastningsmål har som mål att totalavkastningen på lång sikt ska uppgå till realt i genomsnitt. Målet är utformat utifrån en sammantagen bedömning av förväntad avkastning, lämplig risknivå och vad som krävs för att pensionssystemets tillgångar och skulder ska vara i balans . Det långsiktiga målet kompletteras med ett medelsiktigt mål på realt i genomsnitt för den kommande tioårsperioden. Det medelsiktiga målet är lägre än det långsiktiga, då fonden anser det vara svårt att bibehålla en hög avkastning över den kommande tioårsperioden givet förväntad marknadsutveckling. Målet för aktiv avkastning uppgår till utvärderat mot en referensportfölj av marknadsindex. Av den högra delen av figur 6.10 framgår att fondens årliga genom- snittliga nominella avkastning efter kostnader var (2015–2019), (2010–2019) och sedan start (2001–2019). Detta innebär att Fjärde AP-fondens avkastning uppnådde styrelsens långsiktiga avkast- ningsmål under samtliga nämnda perioder. Fondens avkastning efter kostnader har även varit högre än inkomstindex under samtliga nämnda perioder. Fjärde AP-fondens investeringsfilosofi bygger på möjligheten att vara en långsiktig investerare som kan hantera kortsiktig volatilitet och bära illikviditet när det bedöms långsiktigt gynnsamt. Fonden integrerar håll- barhetsaspekter i förvaltningen för en bättre hantering av risker och möj- ligheter samt använder aktiv ägarstyrning för att trygga tillgångars värde. Fjärde AP-fondens förvaltningsstruktur tar tillvara möjligheten att investera med flera tidshorisonter. Över en långsiktig horisont görs en analys av pensionssystemets åtaganden samt förväntad avkastning. Baserat på denna analys fastställer styrelsen ett långsiktigt avkastningsmål som visar vilken avkastning som krävs för att ska upp- fylla uppdraget i pensionssystemet samt ett riskutrymme i form av intervall för aktieandel, valutaexponering och duration i ränteportföljen. Kombina- tionen av att inkomstpensionssystemet har en mer robust finansiell ställning än vid starten och Fjärde AP-fondens bedömning om lägre förväntad marknadsavkastning framöver, gör att fonden har reviderat det långsiktiga målet från tidigare realt i genomsnitt till realt . En analys av marknadsförutsättningarna i ett medelsiktigt perspektiv leder till att en referensportfölj av marknadsindex och ett risk- utrymme för förvaltningen fastställs av styrelsen. På grund av den låga förväntade avkastningen har Fjärde AP- fonden kompletterat det långsiktiga målet med ett medelsiktigt mål på realt i genomsnitt för den kommande tioårsperioden. Inne- börden av detta är att efter en inledande lågavkastningsmiljö så sker en normalisering där en real avkastning något återigen ska vara möjlig, för att i genomsnitt uppnå det långsiktiga avkastnings- målet. fattade beslut om att i referens- portföljen minska andelen räntebärande tillgångar från till med motsvarande ökning i reala tillgångar från till . Fonden har som ambition att minska andelen ränte- bärande tillgångar till förmån för alternativa tillgångar, vilket möjlig- gjordes av de nya placeringsreglerna som trädde i kraft . Tillgångsportföljen förvaltas därefter med en helhetssyn där samtliga Skr. 2019/20:130 investeringar beaktas sammantaget.