prop · H80337 · 2020-10-20 00:00:00 — Då beaktas effekten för samtliga hushållsmedlemmar inklusive barnen i hushållet. Diagram 1 Förändring av ekonomisk standard uppdelat på inkomstgrupper, procent. Reformen träffar mycket brett och effekten är i genomsnitt i stort den Prop. 2020/21:37 samma i olika hushållstyper. Diagram 2 Förändring av ekonomisk standard uppdelat på hushållstyper, procent. Ensam -64, ej barn Sambo -64, ej barn Sambo, 1 barn Sambo, 2 barn Sambo, 3+ barn Ensam 65+, ej barn Sambo 65+, ej barn Även ur ett regionalt perspektiv träffar reformen jämnt. I storstäder och dess pendlingskommuner och i större städer är effekten något mindre. Diagram 3 Förändring av ekonomisk standard uppdelat på SKR:s kommungrupper, procent. Pendlingskommun nära större storstad Långpendlingskommun nära större stad Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Fördelningseffekterna i avsnittet ovan beräknas på ekonomisk standard, vilket tar hänsyn till hela hushållets ekonomi. För att se hur förslaget påverkar skillnaden mellan kvinnors och mäns ekonomi används i stället individuell disponibel inkomst. Sammantaget är av dem som är direkt berörda män och kvinnor. Bland de direkt berörda ökar individuell disponibel inkomst med i genomsnitt för kvinnor och med för män. Det är en procentuell ökning med för kvinnor och för män. Skillnaden beror på att kvinnor har en lägre inkomst i genomsnitt. I kronor räknat är effekten lägre för kvinnor än män. Utslaget på samtliga individer i åldern , berörd eller icke berörd av reformen, innebär det en genomsnittlig ökning av den individuella disponibla inkomsten med . Effekten är större för män () än för kvinnor (). Den genomsnittliga förändringen för kvinnors individuella disponibla inkomst uppgår till medan förändringen för män är . Förslaget påverkar ett av de jämställdhetspolitiska målen, nämligen delmålet om ekonomisk jämställdhet. Förslaget leder till att den ekonomiska jämställdheten påverkas marginellt positivt, räknat i procent av inkomsten. Men i kronor räknat är effekten lägre för kvinnor än för män. Diagram 4 Förändring av individuell disponibel inkomst för dem som är uppdelat på kvinnor och män, procent. Effekter för myndigheter och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget innebär att bl.a. måste anpassa sitt informationsmaterial samt blanketter och it-system. Förändringarna kommer att ingå i den anpassning som görs med anledning av ny eller förändrad lagstiftning. tillkommande kostnader ska hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms endast marginellt påverka antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna och inte leda till några ökade kostnader. Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, kallat EUF- fördraget, är statligt stöd i princip oförenligt med den inre marknaden. I artikel 107.1 i EUF-fördraget anges vissa kriterier som ska vara uppfyllda för att en åtgärd ska klassas som statligt stöd. Det anges bl.a. att det endast är då statliga medel används för att ge vissa företag ekonomiska fördelar på ett sätt som påverkar konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna som en åtgärd kan utgöra ett statligt stöd. För att en åtgärd ska anses påverka konkurrensen ska den vara selektiv. Det betyder att åtgärden kommer att ge ekonomiska fördelar endast till vissa företag, t.ex. företag inom en viss bransch. Att beskattningen är olika för olika företagsformer innebär inte att det är fråga om statsstöd. I detta sammanhang bör det lyftas fram att alla fysiska personer som har inkomst av näringsverksamheter utan åtskillnad har rätt till skattereduktionen. Den föreslagna åtgärden bedöms därmed inte vara selektiv och utgör således inte ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Någon skyldighet att anmäla förslaget till kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 108.3i EUF-fördraget finns därför inte. Förslaget bedöms även i övrigt vara förenligt med . 5Utvidgad tidsgräns för expertskatt Gällande regler om skattelättnader för utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner, de s.k. expertskattereglerna, som ersatte tidigare regler med vissa skattelättnader för utländska forskare vid tillfälligt arbete i , fick sin huvudsakliga utformning och finns i 11 kap. 22– 23 a §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Reglerna syftar till att stärka internationella konkurrenskraft samt att skapa incitament för internationella företag att välja för nyetableringar och stimulera företag att förlägga eller behålla bl.a. koncernledande funktioner som kräver utländsk personal i . De syftar även till att gynna svensk forsknings konkurrenskraft. Minskade lönekostnader skulle göra det möjligt för svenska företag att erbjuda en marknadsanpassad lön och därmed kunna konkurrera om kvalificerade personer (prop. 2000/01:12 s. 18). Reglerna innebär att utländska experter, forskare eller andra nyckelpersoner ges en viss skattelättnad i under förutsättning att de uppfyller vissa kvalifikationer. Det arbete som utförs ska enligt 11 kap. 22 § första stycket IL avse 1.specialistuppgifter med sådan inriktning eller på sådan kompetensnivå att det innebär betydande svårigheter att rekrytera inom landet, 2.kvalificerade forsknings- eller utvecklingsuppgifter med sådan inriktning eller på sådan kompetensnivå att det innebär betydande svårigheter att rekrytera inom landet, eller 2020/21:37 3. företagsledande uppgifter eller andra uppgifter som medför en nyckelposition i ett företag. Kvalifikationsvillkoren ska alltid anses vara uppfyllda för en arbetstagare vars lön och annan ersättning för arbetet i överstiger två gånger prisbasbeloppet för det kalenderår då arbetet påbörjas. Detta innebär att en arbetstagare som har en ersättning som överstiger denna nivå alltid ska ges skattelättnad utan att det görs någon prövning av arbetstagarens kvalifikationer (11 kap. 22 § tredje stycket IL). För skattelättnad krävs vidare att arbetsgivaren hör hemma i eller är ett utländskt företag med fast driftställe i , att arbetstagaren inte är svensk medborgare, att arbetstagaren inte varit bosatt eller stadigvarande vistats i under de fem kalenderår som föregått det kalenderår då arbetet påbörjas, och att vistelsen i är avsedd att vara högst (11 kap. 22 § andra stycket IL). De personer som uppfyller villkoren ska enligt 11 kap. 22 och 23 §§ IL inte ta upp följande delar av den ersättning som erhålls för arbetet till beskattning: av lön, arvode eller liknande ersättning eller förmån av arbetet, och 2.ersättningar för utgifter som arbetstagaren på grund av vistelsen i har haft för flyttning till eller från , egna och familjemedlemmars resor mellan och tidigare hemland, dock högst två resor per person och kalenderår, och avgifter för barns skolgång i grundskola och gymnasieskola eller liknande. Som lön behandlas även vissa sjukförsäkringsförmåner från det svenska socialförsäkringssystemet om de helt eller till huvudsaklig del grundar sig på inkomst av arbete. Skattelättnaden gäller enligt 11 kap. 22 § fjärde stycket IL endast av den tidsbegränsade vistelsen i , räknat från tidpunkten för ankomsten hit (prop. 2000/01:12 s. 24). Lön och ersättning som är skattefri enligt bestämmelserna i 11 kap. 22 och 23 §§ IL undantas enligt 2 kap. 12 § socialavgiftslagen (2000:980) från underlag för socialavgifter. Det är som enligt 1 § lagen (1999:1305) om prövar om förutsättningarna för skattelättnad enligt ovan är uppfyllda. En ansökan ska enligt 6 § andra stycket ha kommit in till nämnden senast efter det att arbetstagaren påbörjat arbetet i . beslut om skattelättnad ska enligt 7 § innehålla uppgift om den tid som beslutet avser. 5.2Utvidgad tidsgräns från tre till fem år Regeringens förslag: Skattelättnaden för experter, forskare och andra nyckelpersoner utvidgas från att gälla av den tidsbegränsade vistelsen i till att i stället gälla högst räknat från den dag vistelsen i påbörjades. Expertskattepromemorians förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Det har gjorts en lagteknisk justering i förhållande till förslaget i promemorian. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget, däribland FAR, , utvärdering (IFAU), Inter , , , , , , akademikers centralorganisation, , , , Tillväxtanalys, Teknikföretagen, , och . Innovationsföretagen, och Näringslivets Skattedelegation, till vars yttrande ansluter sig, anser att tidsgränsen bör utvidgas till . och har lämnat synpunkter på utformningen av lagtexten. Flera remissinstanser efterfrågar ytterligare förändringar av expertskattereglerna, bl.a. att kravet på att vistelsen i inte får vara avsedd att vara längre än slopas, att lönekriteriet sänks, att kompetensregeln ändras till att endast gälla för forskare och att kompetenskravet som sådant sänks samt att ansökningstiden i 6 § andra stycket lagen om slopas. Tillväxtanalys anser att expertskatten behöver utvärderas och framhåller betydelsen av att lämpliga åtgärder vidtas för att möjliggöra en framtida utvärdering. , (), IFAU, , , ingenjörer och Arbetsförmedlingen har synpunkter på konsekvensanalysen. Dessa behandlas i avsnitt 5.4. Skälen för regeringens förslag: Syftet med expertskattereglerna är att stärka internationella konkurrenskraft och öka incitamenten för internationella företag att välja för nyetableringar och stimulera företag att förlägga eller behålla bl.a. koncernledande funktioner som kräver utländsk personal i . Ett annat syfte är att gynna svensk forsknings konkurrenskraft. De svenska expertskattereglerna skiljer sig i olika avseenden från motsvarande regler i andra europeiska länder. En viktig skillnad är skattelättnaden gäller. Som anges i avsnitt 5.1 gäller skattelättnaden i av den tidsbegränsade vistelsen i , räknat från tidpunkten för ankomsten hit. En treårsperiod bedömdes vid införandet vara en lämplig tidsperiod och tillräcklig för ett arbete av det slag som här diskuteras. Anställningskontrakt hos internationella företag bedömdes i många fall upprättas på två–med en möjlighet till förlängning . Om vistelsen i tilläts omfatta högst utan att de föreslagna skattelättnaderna gick förlorad bedömdes syftet med de föreslagna reglerna vara uppnått (prop. 2000/01:12 s. 24). I exempelvis kan skattelättnad dock numera beviljas som längst . I flera andra länder i , t.ex. och , förekommer ingen begränsning alls och i länder som och kan skattelättnad beviljas . I tillämpas regler om skattelättnad räknat från arbetets början. 2020/21:37 Det är viktigt att expertskatteregler är konkurrenskraftiga för att syftet med reglerna ska uppnås. Företag som är etablerade i riskerar annars att ha sämre förutsättningar att rekrytera experter, forskare och andra nyckelpersoner från utlandet jämfört med företag i viktiga konkurrentländer. Mot bakgrund av pandemins effekter på ekonomin är det särskilt viktigt att kan attrahera experter, forskare och andra nyckelpersoner när verksamheterna drar igång igen. Regeringen anser därför att tidsgränsen för skattelättnad bör utvidgas så att de svenska reglerna i större utsträckning motsvarar reglerna i andra länder i , däribland och . Expertskattereglerna omfattar endast tidsbegränsade vistelser i som är avsedda att vara högst . Det finns enligt regeringens mening inte skäl att ändra reglerna i detta avseende. En utvidgning av tidsgränsen för skattelättnad till som bl.a. Innovationsföretagen och efterfrågar är därmed inte aktuell. Regeringen anser, i likhet med flertalet remissinstanser, att tidsgränsen för skattelättnad bör utvidgas till . En konsekvens av förslaget är att skattelättnad, om övriga förutsättningar är uppfyllda, normalt kommer att kunna erhållas under hela den tidsbegränsade vistelsen i . Mot bakgrund av att någon ändring inte föreslås när det gäller avsiktskravet i 11 kap. 22 § andra stycket IL anser regeringen, i likhet med och , att det i fjärde stycket inte bör anges att paragrafen tillämpas av vistelsen i utan i stället att paragrafen tillämpas under högst räknat från den dag vistelsen i påbörjades. Flera remissinstanser föreslår andra förändringar av expertskattereglerna. Andra ändringar av reglerna ryms inte inom ramen för det här lagstiftningsärendet. Förslaget föranleder ändringar i 11 kap. 22 § IL. Regeringens förslag: Lagändringen träder i kraft . Den nya bestämmelsen tillämpas första gången för vistelser i som påbörjas efter . Om vistelsen i påbörjas efter och skattelättnad har beviljats före får beslutets giltighetstid efter ansökan förlängas till att avse från ankomsten till . Ansökan om förlängd giltighetstid får göras av arbetsgivaren eller arbetstagaren och ska ha kommit in till . Vid beslut om förlängd giltighetstid är beslutsför med ordföranden eller vice ordföranden ensam. Expertskattepromemorians förslag överensstämmer delvis med regeringens. I förhållande till förslagen i promemorian justeras bestämmelserna om ansökningsfrist och Promemorian innehöll vidare inte något förslag om beslutsförheten hos vid prövningar av förlängd giltighetstid. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, däribland European Spallation Source , Företagarna, , , Näringslivets skattedelegation, till vars yttrande ansluter sig, , och , anser att även arbetstagare som vistas i och har beslut om treårig skattelättnad ska kunna ansöka om förlängning av tidsgränsen. Näringslivets skattedelegation och anser att förlängningen av tidsperioden i första hand bör ske genom automatisk förlängning och i andra hand genom ett ansökningsförfarande. framhåller att den föreslagna utvidgade ansökningsfristen i övergångsbestämmelserna inte generellt bör gälla alla vistelser som påbörjas –, utan begränsas till att omfatta de personer som har ansökt om och beviljats en treårig skattelättnad före ikraftträdandet. anser även att det är tillräckligt att nämndens prövning vid ansökan om förlängd giltighetstid begränsas till att omfatta frågan om vistelsen inletts efter och att nämnden vid sådana prövningar bör vara beslutsför med ordföranden eller vice ordföranden ensam. Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att ändringarna träder i kraft . Lagändringen bör därför träda i kraft den För att förslaget inte ska ha en återhållande verkan på anställningar i avvaktan på att den nya bestämmelsen träder i kraft föreslås i expertskattepromemorian att den utvidgade tidsgränsen bör tillämpas för vistelser i som påbörjas efter . Det innebär att för vistelser i som påbörjats före kommer äldre föreskrifter fortfarande att gälla. Flera remissinstanser, däribland Företagarna, och Näringslivets skattedelegation, anser att även personer som redan vistas i och har erhållit ett beslut om treårig skattelättnad bör ges möjlighet att ansöka om förlängd giltighetstid. De personer som redan har påbörjat sin vistelse i före har dock påbörjat sin vistelse i under premissen om en treårig skattelättnad. Regeringen anser därför att det inte finns skäl för ytterligare retroaktivitet. Den utvidgade tidsgränsen föreslås därmed tillämpas första gången för vistelser i som påbörjas efter . Personer som påbörjar sin vistelse efter kan redan ha ansökt om och beviljats en treårig skattelättnad. För att dessa personer ska kunna få en femårig skattelättnad krävs ett nytt beslut av . Näringslivets skattedelegation och anser att en förlängning av tidsperioden i första hand bör ske genom automatisk förlängning. För att det ska vara tydligt vad som gäller och minska risken för att skattelättnad felaktigt kommer att tillämpas för personer som påbörjat sin vistelse i före bör det dock enligt regeringens mening krävas en ansökan om förlängning av giltighetstiden. Som anges i avsnitt 5.1 ska en ansökan om skattelättnad enligt gällande regler ha kommit in till nämnden senast efter det att 2020/21:37 arbetstagaren påbörjat arbetet i . I expertskattepromemorian föreslås att alla personer som påbörjar sin vistelse i –ges möjlighet att inkomma med en ansökan till . anser inte att en sådan generell förlängd ansökningsfrist är motiverad utan att endast de personer som har ansökt om och beviljats en treårig skattelättnad före ikraftträdandet ska ges möjlighet att lämna in en ansökan om förlängd giltighetstid. Regeringen instämmer i denna bedömning och anser att bestämmelserna om förlängd ansökningsfrist bör utformas i enlighet med förslag. När det gäller prövningen framhåller att nämndens prövning, vid en ansökan om förlängd giltighetstid, borde kunna begränsas till frågan om förlängning och att någon fullständig prövning inte borde vara nödvändig i dessa fall. Som skäl anges att nämnden relativt prövat om förutsättningarna för skattelättnad förelegat och att en fullständig prövning skulle kunna skapa osäkerhet för sökanden. Regeringen delar nämndens bedömning. Prövningen föreslås därför begränsas till beslutets giltighetstid. framhåller även att nämnden borde vara beslutsför med ordföranden eller vice ordföranden ensam på samma sätt som gäller enligt 4 § andra stycket lagen (1999:1305) om . Skälet är att det vid ett beslut om att förlänga giltighetstiden inte finns samma behov av nämndens samlade kompetens för bedömning av arbetstagarens kvalifikationer och arbetsuppgifternas art m.m. Regeringen delar bedömning även i denna del. Övergångsbestämmelserna bör därför kompletteras med en ny femte punkt som reglerar beslutsförheten vid aktuella ansökningar. finner att konsekvensutredningen uppfyller kraven i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslaget är att stärka internationella konkurrenskraft och ytterligare öka incitamenten för internationella företag att välja för nyetableringar samt stimulera företag att förlägga eller behålla kvalificerade funktioner som kräver utländsk personal i genom att ge företag som är etablerade i konkurrenskraftiga förutsättningar. Syftet är också att ytterligare stärka svensk forsknings konkurrenskraft. Förslaget innebär att experter, forskare och andra nyckelpersoner kommer att kunna få en skattelättnad , i stället . Utvidgningen av tidsgränsen gör att de svenska reglerna i större utsträckning korresponderar med de tidsgränser som gäller i andra länder i , exempelvis och . Om förslagen i denna proposition inte genomförs kommer inte att ha lika konkurrenskraftiga regler i förhållande till andra länder i som om förslaget genomförs. Även övriga konsekvenser som beskrivs Prop. 2020/21:37 nedan uteblir om förslaget inte skulle genomföras. Nuvarande skattelättnad för utländska experter, forskare eller annan nyckelperson redovisas som en skatteutgift i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2019/20:98). Förslaget innebär att denna skatteutgift ökar i storlek när de nya reglerna börjar tillämpas. ESV har efterfrågat en samhällsekonomisk motivering av den utökade skatteutgiften. Som också IFAU anger bedöms det vara mer samhällsekonomiskt effektivt att ha en särreglering i skattelagstiftningen för utländska experter jämfört med att attrahera utländska experter genom generella skattelättnader. Ett alternativ till den utvidgade tidsgränsen för skattelättnaden hade kunnat vara att införa ett stöd på utgiftssidan. Detta alternativ bedöms dock vara mer administrativt betungande, särskilt eftersom det redan finns ett befintligt system för skattelättnad för utländska experter. Beräkningen av den offentligfinansiella effekten av förslaget baseras på det belopp som undantogs från beskattning 2019, uppräknat för löneutveckling. Enligt preliminära uppgifter från undantogs ca från beskattning till följd av reglerna om skattelättnad för utländska experter, forskare och nyckelpersoner 2019. Förslaget bedöms innebära att det belopp som undantas från beskattning ökar med . Denna bedömning baseras på uppgifter över löneinkomster i de efterföljande två åren för de personer som tidigare omfattats av den treåriga expertskattelättnaden. efter att förslaget träder i kraft bedöms endast marginella offentligfinansiella effekter uppstå eftersom de flesta personer som omfattas av skattelättnaden dessa år hade omfattats även enligt dagens regler (se tabell 5.1). Intäktsbortfallet från arbetsgivaravgifter inklusive allmän löneavgift, till följd av förslaget, uppskattas vara ca och inkomstskatten uppskattas minska med ca (varav ca statlig inkomstskatt och Nettoeffekten på de offentliga finanserna är lägre än bruttoeffekten, eftersom de minskade arbetsgivaravgifterna för bolagsskattepliktiga företag antas öka bolagsskattebasen i motsvarande omfattning. Den varaktiga nettoeffekten av förslaget är ca -0,. anser att det är angeläget att kommunsektorn kompenseras för den minskade skatteintäkten. Regeringen föreslår dock att någon kompensation till kommunsektorn inte ges. Skälet för detta är att de offentligfinansiella effekterna av förslaget uppkommer först på och att effekten på de kommunala skatteintäkterna är av begränsad omfattning. De dynamiska effekter som regeländringen bedöms leda till, som att fler utländska experter, forskare och nyckelpersoner rekryteras till , ger också positiva effekter på de kommunala skatteintäkterna. Beräkningarna av den offentligfinansiella effektens storlek tar dock inte hänsyn till ett eventuellt förändrat beteende. konstaterar att den offentligfinansiella effekten, även med beaktande av 2020/21:37 dynamiska effekter, torde vara begränsad och att det är svårt att förutsäga hur många experter som skulle omfattas av systemet för expertskatt. Tabell 5.1 Förslag om utvidgad tidsgräns för expertskatt från tre till fem år Miljarder kronor, fasta priser och baser Källor: och egna beräkningar. Förslaget innebär att företagen kan anställa utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner med skattelättnader . förlängning av tidsgränsen bedöms öka och de svenska företagens konkurrensmöjligheter när det gäller att attrahera kompetent arbetskraft från utlandet. Dels får arbetsgivarna betala lägre arbets- givaravgifter för dessa personer, dels kan företagen erbjuda en högre nettolön under fler år. Konkurrensförhållanden mellan företag i kan komma att påverkas genom att företag som i högre grad anställer utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner gynnas av förslaget i jämförelse med företag som i lägre grad anställer sådan utländsk arbetskraft. konkurrensförhållanden tillfälligt påverkas av om de utländska experterna med flera påbörjat vistelsen före eller efter . inte påverka företagens villkor i övrigt. Att förlänga tidsgränsen för expertskatten påverkar inte regelbördan för företagen eftersom det endast är perioden för vilken skattelättnad kan beviljas som förändras. I vissa fall kan dock en ny ansökan behöva lämnas till den förlängda tidsperioden med skattelättnad ska gälla, se avsnitt 5.3 ovan. Personer som, enligt kontrolluppgifter från arbetsgivaren, omfattades av expertskatten 2018 var framför allt överrepresenterade i branscher som finansiella tjänster, it-tjänster och dataprogrammering, vetenskaplig forskning och utveckling samt konsulttjänster. därmed i större utsträckning än andra komma att beröras av förslaget. Personer som omfattades av expertskatten 2018 var överrepresenterade i stora och medelstora företag (sett till antal anställda), vilka därmed kan antas beröras i större utsträckning än mindre företag. efterfrågar uppgifter på antalet berörda företag och kostnadssänkningen per företag. Antalet berörda företag framgår dock inte av tillgängliga uppgifter. Eftersom antalet personer som omfattas av expertskattereglerna uppskattas vara ca 2 600 bedöms antalet berörda företag vara begränsat. Om antalet berörda företag också skulle antas vara 2 600 beräknas den varaktiga kostnadsminskningen ca per företag. Eftersom förslaget innebär en utvidgning av tidsgränsen för befintliga regler och är generellt bedöms inte någon särskild hänsyn behöva tas till Effekter för enskilda och offentlig sektor För de personer som beviljas skattelättnad enligt föreslagna regler innebär det att de kan få en skattelättnad i . omfattades ca 2 600 personer av den treåriga skattelättnaden och