prop · H80360 · 2020-12-17 00:00:00 — Några undantag är , och Syd- korea där utgifternas andel av förädlingsvärdet ökade med mellan , samt där den minskade med 0,9 procent- enheter. I ökade utgifternas andel av förädlingsvärdet mellan 2013–2017. Näringslivets FoU-utgifter som andel av förädlingsvärdet ISR KOR SWE JPN AUT DEN FIN BEL FRA ISL GBR ESP Källa: , and Technology Indicators (database). Anm: 2013 avser 2012 för . 5.2Uppföljning av det forskningspolitiska målet I den forskningspolitiska propositionen 2016 (Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft, prop. 2016/17:50) redovisade regeringen ett nytt långsiktigt forskningspolitiskt mål. Målet är att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovations- länder och en ledande kunskapsnation, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkurrenskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Det nya målet var en skärpning jäm- fört med det tidigare genom betoningen att ska vara en av de allra främsta kunskapsnationerna. Regeringen pekade ut följande uppföljningsbara delmål för tioårsperio- den –2026: 1.Sverige ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling. De offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling bör även fortsatt överskrida EU:s mål. 2.En övergripande kvalitetsförstärkning av forskningen ska ske och jämställdheten ska öka. 3.Samverkan och samhällspåverkan ska öka. Eftersom mätperioden har startat blir tidsserien för uppföljning mycket kort. Dessutom har reformer och förändrad styrning som gjorts inte fått fullt genomslag och kunnat påverka utfallet inom mål- områdena. För att ge en bättre beskrivning av hur lever upp till de olika delmålen redovisas i det följande även data före mätperiodens början, vilket kan ge en indikation om i vilken riktning som värdet på en viss indikator rör sig. Dessa utökade data kan dock förstås inte användas för att 2020/21:60 mäta måluppfyllelsen av de delmål som regeringen har satt upp för 10- årsperioden. 5.2.1Uppdrag om att ta fram indikatorer för uppföljning För att kunna följa upp delmålen gavs tillsammans med i uppdrag att utveckla indikatorer för uppfölj- ning, vilket redovisades 2018 (U2018/01700). Ett kompletterande uppdrag om samverkan och samhällspåverkan gavs 2019 och avrapporterades (U2019/03620). fick även ett uppdrag att iden- tifiera andra metoder än indikatorer för uppföljning av samverkan och samhällspåverkan som redovisades 2020 (U2020/02077). 5.2.2Investeringar i forskning och utveckling Det första delmålet anger att ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i forskning och utveckling (FoU) samt att de offent- liga och privata investeringarna i forskning och utveckling bör överskrida EU:s mål. Internationellt attraktivt land för FoU-investeringar Den internationella attraktiviteten kan mätas genom nivån av FoU som finansieras av utlandet satt i relation till BNP. Den senast tillgängliga statistiken gäller , men för saknas data . 5.5framgår att ligger högst bland jämförbara länder för , följt av . Man ser även att utlandets FoU-investeringar i , med något undantag, legat stabilt på 0,30–0,–2017. Generellt kan man se att , , och har en uppåtgående trend , vilken inte verkar finnas i och . FoU-utgifter som andel av BNP finansierat av utlandet 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2007 2009 2011 2013 2015 2017 2007 2009 2011 2013 2015 2017 Källa: , . Investeringarna i FoU bör överskrida EU:s mål uppställdes målet inom EU att de samlade privata och offentliga investeringarna av FoU skulle uppgå till av BNP . Målet förlängdes inom ramen för 2020-strategin och det svenska natio- nella målet, som presenterades ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100), sattes på av BNP. I den forsk- ningspolitiska propositionen 2016 angavs att de offentliga och privata investeringarna bör fortsatt överskrida EU:s mål. Utvecklingen –2018 för och några jämför- bara länder redovisas i figur 5.6. har de svenska FoU-investe- ringarna varierat mellan och av BNP. upp- gick FoU-investeringarna till . ligger högst inom EU och det är få länder i världen som ligger högre. FoU-utgifter som andel av BNP 2009–2018 Uppdaterad figur från Forskningsbarometern , . Det andra delmålet anger att forskningens kvalitet ska förstärkas på en övergripande nivå och att jämställdheten ska öka. Genom att studera hur stor andel av ett lands vetenskapliga publikationer som är bland de mest citerade får man ett övergripande mått på forskningens kvalitet. Av figur 5.7 framgår att ligger på 12:e plats i en internationell jämförelse och andelen högpublicerade artiklar har legat på 11,1–11,. har –2018 en andel på och följs av , , , och . har tydligt lyckats öka andelen högciterade artiklar , vilket har skett som landets totala antal publikationer har ökat kraftigt. (2) (3) (4) (5) (7) (11) (12) (13) (15) (16) Källa: Clarivate Analytics- Uppdaterad figur från Forskningsbarometern En grundläggande indikator för att följa utvecklingen av jämställdhet vid universitet och högskolor är könsfördelningen bland den forskande och undervisande personalen. till hela den svenska högskolesektorn är detta en personalgrupp som har ökat mycket . bestod gruppen av 25 060 personer och 2019 av 31 660 personer. har andelen kvinnor ökat från till och andelen män minskat från till . I gruppen lektorer har andelen kvinnor ökat från år . Bland meriteringsanställda har andelen kvinnor mins- kat från 2019. fanns det 5 160 professorer i . Trots att andelen kvinnor har ökat är professorer fortsatt den anställningskategorin med mest ojämn könsfördelning. var den totala andelen kvinnor bland professorer och 2019 var den . är pro- fessorer den anställningskategori där könsfördelningen ändrats mest. Regeringen har satt upp målet att hälften av de nyrekryterade profes- sorerna 2030 ska vara kvinnor. Utvecklingen framgår av figur 5.8 nedan och visar att andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer ökat succes- sivt , men föll tillbaka till från den högsta nivån på året innan. Regeringen satte även upp lärosätes- specifika rekryteringsmål för perioden –2019. Universitetskanslers- ämbetets uppföljning visar att överlag har lärosätena inte lyckats med att uppnå sina respektive mål, varför myndigheten bedömer att rekryterings- mål behöver kvarstå. Andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer och lektorer Källa: Statistik från . Det tredje delmålet anger att samverkan och samhällspåverkan ska öka. Samverkan och samhällspåverkan är komplexa fenomen och kan yttra sig på många olika sätt, exempelvis finansiering, kommersialisering, industri- kontakter, projektarbeten, studiebesök, delade anställningar, forsknings- kommunikation, samhällsdebatt och kontakter med myndigheter. Att välja ut några få aspekter och indikatorer för att beskriva den fulla komplexi- teten och omfattningen av samverkan och samhällspåverkan är inte möj- ligt. ser regeringen värdet av att åtminstone följa upp vissa aspekter av delmålet. Samverkan kopplat till finansiering Intäkter till forskning och utbildning på forskarnivå från aktörer utanför högskolesektorn visar på en relation som kan ses som ett uttryck för samverkan. De totala intäkterna till forskning och utbildning på forskar- nivå var , varav intäkterna från det om- givande samhället uppgick till . Av figur 5.9 framgår att intäkterna från omgivande samhälle stod för , vilket är en minskning från . Andel intäkter till forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor från det omgivande samhället Andel av intäkter (procent) Totala intäkter från omgivande samhälle Totala andel av intäkter Andel från kommuner och landsting 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 Anm: priser beräknas med SCB:s implicitprisindex för statlig konsumtion. Samverkan kopplat till delade anställningar Den adjungerade personalen vid universitet och högskolor utgörs av an- ställda som arbetar deltid vid ett lärosäte, men som har sin huvudsakliga anställning någon annanstans, exempelvis vid ett företag. Andelen adjun- gerad personal är därmed ett mått på en ömsesidig relation mellan lärosä- ten och det omgivande samhället. Att individer som är bärare av kunskap, kompetens och erfarenhet flyttar sig mellan samhällssektorer utgör också en grund för att forskningen kan leda till samhällspåverkan. Adjungerad forskande och undervisande personal vid Andel adjungerad personal (procent) Anm: * Med eller utan doktorsexamen. I gruppen ingår bl.a. annan forskande och undervisande personal för vilka uppgift om examen saknas. Källa: SCB. I figur 5.10 framgår att det totala antalet individer med adjungerade anställningar –2016 har ökat från 1 020 till 1 620, dvs en ökning . Flest adjungerade finns bland professorer och adjunkter. har de adjungerade professorerna utgjort mellan av alla professorer. har de adjungerade lektorerna ökat från av alla lektorer, medan de adjungerade adjunkterna ökat från av alla adjunkter. Av den totala personalen uppgick andelen adjungerade anställningar därmed till , vilket är högre än som var nivån 2012. Ett annat mått för att mäta samverkan är andelen doktorander med anställning utanför högskolan, vilket visas i figur 5.11. Dessa doktorander kan delas in i kategorierna företagsdoktorander, doktorander anställda som läkare, samt doktorander med annan anställning utanför högskolan. Gemensamt för dessa är att utbildning på forskarnivå bedrivs inom anställ- ningen, vilket skapar förutsättningar för samverkan med det omgivande samhället. Doktorander med anställning utanför högskolan Andel anställda utanför högskolan Antal anställda utanför högskolan Totalt antal anställda utanför universitet och högskolor Andel med annan anställning utanför högskolan Andel totalt utanför högskolan Andelen doktorander med anställning utanför högskolan har över perioden –2019 ökat från . Denna ökning förklaras främst av en ökning av andelen företagsdoktorander och doktorander med läkar- anställning. Samverkan kopplat till sampublicering Forskning i samverkan mellan högskolesektorn och det omgivande sam- hället resulterar bl.a. i gemensamma vetenskapliga publikationer. En indi- kator baserad på det totala antalet sampublikationer kan därmed ses som ett mått på samverkan. Indikatorn kan delas upp på sampublicering med universitetssjukhus respektive det övriga omgivande samhället. Totalt antal publikationer UoH Samarbete ej univ sjukhus Källa: publikationsdatabas (of Science från Clarivate Analytics). 2020/21:60 I figur 5.12 framgår att en femtedel () av publikationerna från svenska universitet och högskolor var sampublicerade med minst en organisation från det omgivande svenska samhället. Det är en något lägre andel än 2009 då de utgjorde . ökade antalet sampublicerade publikationer , men det totala antalet publikationer från universitet och högskolor ökade ännu mer, vilket minskade den andel som sampublicerats. En förutsättning för att forskning ska leda till samhällspåverkan är att resultaten görs tillgängliga för andra aktörer inom samhälle och näringsliv. En indikator som mäter andelen publikationer som publiceras öppet till- gängliga kan ses som en indirekt indikator på samhällspåverkan. Den mäter inte den faktiska påverkan, men den visar på en förutsättning som påverkar möjligheterna till samhällspåverkan. Figur 5.13 visar hur stor andel av publikationerna som publiceras öppet i och globalt. Både för och globalt visar figuren en tydlig uppåtgående trend, men utvecklingen i går snabbare. Figur 5.13 Andel publikationer som publiceras öppet tillgängliga Källa: publikationsdatabas (of Science från Clarivate Analytics) och uppgifter från . 5.2.5Övergripande bedömning av delmålen Möjligheten till uppföljning av de delmål som sattes i den forsknings- politiska propositionen 2016 begränsas av att det är tidigt i mätperioden (2017–2026). Som anförts ovan tar det tid innan förändringar i styrning visar sig i förändrade utfall och statistik publiceras oftast ett eller i efterhand. Det kommer alltså att dröja innan det går att säga något definitivt om måluppfyllelsen , men om man även studerar äldre data går det att göra vissa övergripande bedömningar. När det gäller det första delmålets ambition om att ska vara ett Prop. 2020/21:60 attraktivt land för utländska FoU-investeringar ligger på en hög men ganska oförändrad nivå perioden –2017. De offentliga och privata investeringarna i forskning och utveckling i på av BNP är högst inom EU och i en global jämförelse är det bara ett fåtal länder som ligger högre än . Det andra delmålet handlar om en övergripande kvalitetsförstärkning av svensk forskning och att jämställdheten ska öka. Under har legat stabilt när det gäller andelen högciterade publikationer, men inte utvecklats lika bra som exempelvis och . verkar det som att en del av de länder som ligger före har en minskad andel högpublicerade artiklar och att avståndet till mins- kar. Jämställdheten inom svensk forskning ökar i form av att andelen kvin- nor på olika positioner blir högre, men utvecklingen har inte gått så snabbt som önskat och för gruppen professorer har andelen nyanställda kvinnor minskat . Enligt det tredje delmålet ska samverkan och samhällspåverkan öka. De indikatorer som redovisats ger en varierad bild och medger ingen tydlig slutsats. Andelen intäkter till forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor från det omgivande samhället har minskat något . Andelen adjungerade professor ligger relativt stabilt, medan andelen adjungerade adjunkter har ökat. Även andelen doktorander med anställning utanför högskolan ökar. Totalt sett ser man därför en ök- ning av de adjungerade anställningarna. Antalet sampublikationer med det omgivande samhället har ökat kraftigt, men andelen sampublikationer av det totala antalet publikationer har minskat. Övergången till öppen tillgång vad gäller publikationer sker successivt och ligger över globala genomsnittet. Andelen öppet publicerade artiklar behöver dock öka snabbare. 5.2.6 Insatser för att uppnå de forskningspolitiska delmålen Regeringen har vidtagit ett stort antal åtgärder för att uppnå de delmål som satts upp för och ytterligare åtgärder presen- teras i denna proposition. Nedan beskrivs ett urval av dessa åtgärder, vilka ofta påverkar mer än ett delmål. Mer utvecklade beskrivningar av åtgärder- na återfinns i olika avsnitt i propositionen. För att nå delmålet att ska vara ett internationellt attraktivt land för investeringar i FoU och för att de totala offentliga och privata inves- teringarna ska överskrida EU:s mål görs stora statliga investeringar. Genom satsningarna i denna proposition uppnås en nivåhöjning med 3,75 Vidare förstärks FoU-avdraget för företag och ytterligare skattelättnader införs för utländska experter, forskare och förmåga att öka investeringar från utlandet stärks genom att regeringen har etablerat innovations- och forskningsråd i utlandet som ska bidra till utveckling och förbättring av konkreta forsknings- och inno- Därutöver har regeringen ingått särskilda innovations- partnerskap med , och . Även de satsningar som 2020/21:60 görs på t.ex. test- och demonstrationsanläggningar respektive forsknings- infrastrukturerna ESS, och förväntas att bidra till ett ökat internationellt intresse att bedriva FoU-verksamhet i . Ökade anslag till universitet och högskolor ger förutsättningar för att ta ansvar för hög kvalitet i forskning genom bl.a. tydligare profilering, ökad samverkan, utbildning på forskarnivå, forskares karriärvägar och jäm- ställdhet. För att öka kvaliteten i svensk forskning vidtas även åtgärder i fråga om uppföljning, utvärdering och styrning av universitet och högskolor. Såväl samarbetet mellan myndigheter som följer upp och utvärderar som statis- tiken bör utvecklas. kommer att inkludera forskningsverksamhet i det nationella kvalitetssäkrings- systemet vilket kommer att bidra till att stärka och utveckla forskningens kvalitet. Regeringen avser även att utveckla styrningen av universitet och högskolor i syfte att främja kvalitet genom att göra styrningen mer foku- serad, långsiktig och lärosätesspecifik. När det gäller ökad jämställdhet har både lärosätena och forsknings- finansiärerna uppdrag om jämställdhetsintegrering. Regeringen avser att utveckla myndighetsstyrningen så att den tydligare främjar en jämställd högskola med goda arbetsvillkor. Vidare kommer regeringen att fortsätta med lärosätesspecifika mål för andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer. För att uppnå målet om ökad samverkan föreslår regeringen i denna proposition att högskolans ansvar för samverkan med det omgivande samhället förtydligas i högskolelagen. Vidare avser regeringen att använda ekonomiska styrmedel samt uppföljning och utvärdering för att uppnå ökad samverkan. Öppen tillgång till vetenskapliga publikationer bidrar till ökad samhälls- påverkan och regeringen avser att vida ytterligare åtgärder på området. Regeringen bedömer också att de nationella forskningsprogram som redan startat samt de nya program som presenteras i denna proposition kommer att bidra till såväl ökad samverkan som ökad samhällspåverkan. Satsningar för att värna den fria Regeringen ser det som angeläget att stärka den fria forskningen. från forskning där forskare själva formulerat sina ämnen och frågeställ- ningar lägger grunden för den kunskap som samhällsutvecklingen vilar på och hjälper oss att förstå och påverka världen. är också en hörnsten i ett demokratiskt samhälle. Detta är viktigt i en tid när desinformation, uppgifter med osäkra källor, propaganda och näthat sprids snabbare och lättare . Det är förhållandevis lätt att identifiera vår tids samhällsutmaningar, men det är svårare att förutspå vad som kommer att vara morgondagens utmaningar och vilka olika vetenskapliga discipliner som kan bidra med lösningar och kunskap om dessa. Därför är det viktigt att forskning bedrivs inom en variation av områden och inriktningar som tillsammans och via Prop. 2020/21:60 tvärvetenskapliga ansatser skapar en bred kunskapsbas som stödjer 6.1Ökade anslag till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå Statens fördelning av forskningsmedel till universitet och högskolor ska vara långsiktig och skapa drivkrafter för hög kvalitet i all forskning. Den ska också bidra till att uppnå det övergripande forskningspolitiska målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovations- länder och en ledande kunskapsnation. De direkta anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå, s.k. forsknings- anslag (i bland kallade basanslag) ger förutsättningar för lärosätena att göra strategiska forskningsprioriteringar och ta ansvar för hög kvalitet i forskningen. Detta bl.a. genom tydligare profilering, ökad samverkan, utbildning på forskarnivå, trygga villkor, forskares karriärvägar, forsk- ningsanknytning i utbildningen, jämställdhet och forskningsinfrastruktur samt för att framgångsrikt kunna delta i och medfinansiera EU-projekt. Forskning av hög kvalitet som finansieras via forskningsanslagen är också viktig för att forskarna vid lärosätena ska kunna konkurrera om externa medel och bedriva forskning som möter samhällets behov. Forskningsanslagen är också nödvändiga för utbildning med hög kvali- tet i hela landet, då möjligheterna att bedriva forskning vid alla lärosäten ökar och därmed även förutsättningarna för forskningsanknytning i utbild- ningarna. Forskningsanknytning krävs för att utbildningarna ska uppfylla högskolelagens krav på att utbildningen ska vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund och att verksamheten ska bedrivas så att det finns ett nära samband mellan forskning och utbildning (1 kap. 2 och 3 §§ hög- skolelagen). Hög kvalitet i utbildning är också centralt för att nå de forsk- ningspolitiska målen och för att stärka rekryteringen av framtida forskare. Svensk forskning och förutsättningarna för universitets och högskolors strategiska ansvar behöver stärkas genom höjda direkta forskningsanslag. Regeringen har därför i budgetpropositionen (prop. 2020/21:1) föreslagit förstärkningar av anslagen till forskning och utbildning på forskarnivå vid universitet och högskolor för att främja forskning av hög kvalitet och skapa möjlighet för strategiska prioriteringar, som rör t.ex. profilering eller forskares villkor. I budgetpropositionen har regeringen föreslagit och beräknat en permanent ökning av universitets och hög- skolors anslag till forskning och utbildning på forskarnivå med 720 miljo- ner kronor 2021, 2022, 2023 och . Som ett led i en fortsatt utveckling av den strategiska forskningspoliti- ken avses ett nytt universitet inrättas i . har goda förutsättningar att bidra till att möta flera av samhälls- utmaningarna, men en ännu större potential som ett blivande universitet. Nedan redovisas därför regeringens avsikt att besluta att ska bli universitet från och att föreslå att 2020/21:60 forskningsresurser tillförs för att ge lärosätet förutsättningar att utvecklas som universitet (se avsnitt 6.1.5. Därtill har regeringen föreslagit en tillfällig ökning av forsknings- anslagen om . Regeringen avser även att ge i uppdrag att ansvara för en satsning på excellens- centrum. Syftet är att skapa långsiktigt stöd till forsknings- och utbild- ningsmiljöer som kan bygga upp forskningscentrum av högsta kvalitet som bidrar till att svensk forskning fortsätter att vara internationellt ledande, se vidare avsnitt 6.2.2 De förutsättningar som gällde 1997–2008 för att i få benämnas universitet tillkom efter regeringens förslag i Budgetpropositionen (prop. 1996/97:1) och i den forskningspolitiska propositionen 1996 (Forskning och samhälle, prop. 1996/97:5). I enlighet med förslag i Budgetpropositionen beslutade att de lärosäten som ska kunna benämnas universitet ska uppfylla ett antal kriterier vilka beskrevs i propositionen samt att det ankommer på regeringen att besluta om användningen av benämningen universitet. Regeringen anförde i proposi- tionen att lärosäten som uppnår angivna kriterier bör kunna ansöka hos regeringen om och efter prövning av kunna tilldelas rätten att få benämnas universitet. När det gällde lärosäten som redan uppfyllde de av regeringen föreslagna kriterierna och som var välkända anförde regeringen att regeringen kunde besluta om rätten att använda benäm- ningen universitet utan hörande av . Regeringen anförde också att i och med de resursförstärkningar som föreslogs för de mindre och medelstora högskolorna borde det vara möjligt för vissa av dem att uppfylla kriterierna för benämningen universitet. I och med detta infördes en ordning för hur ansökningar skulle prövas som innebar att (nuvarande ) gjorde en kvalitetsbedömning, att regeringen beslutade om benämningen universitet och att riksdag och regeringen ansvarade för de ekonomiska besluten. Att en förutsättning för beslut om nya universitet skulle vara möjligheten att tillföra nya resurser angav regeringen även i den forsk- ningspolitiska propositionen 1996 och i budgetpropositionerna respektive 2000. Ovanstående ordning ändrades 2009 genom att regeringen i propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134) föreslog att tidigare ställningstagande om univer- sitetsbegreppet inte längre skulle gälla. Regeringen gjorde i propositionen också bedömningen att det även fortsättningsvis bör ankomma på rege- ringen att besluta om benämningen universitet. Vidare bedömde rege- ringen att det inte var aktuellt med uppbyggnad av nya universitet då det saknades både långsiktiga statsfinansiella förutsättningar och utbildnings- och forskningspolitiska skäl för detta. Som skäl för regeringens förslag och bedömningar angavs att ordningen bidragit till att skapa förväntan bland högskolor som inte är universitet om att kunna uppnå universitetsstatus så snart kriterierna är uppfyllda.