prop · H80310 · 2020-09-30 00:00:00 — SCB, ”Fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar (FASIT)”, ekonomi/inkomster-och-inkomstfordelning/fordelningsanalytiskt-statistiksystem- for-inkomster-och-transfereringar-fasit/, hämtad . SCB, ”Fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar (FASIT) 2014”, bs_2014_aw_160408.pdf, hämtad . SCB, Olika familjer lever på olika sätt – om barns boende och försörjning efter separation, Demografiska rapporter 2014:1, 2014. SCB, Inkomstrapport – individer och hushåll, 2019. SCB, Ekonomisk standard vid växelvis boende, Bakgrundsfakta – hushållens ekonomi 2019:1, 2019. SCB, ”framtida befolkning 2019 – 2070, ”2019i70_sm_be18sm1901.pdf, hämtad . SOU 1946:5, Betänkande om barnkostnadernas fördelning med förslag angående allmänna barnbidrag m.m. SOU 1983:14, Barn kostar, betänkande från . SOU 1996:14, Budgetlag – regeringens befogenheter på finansmaktens område, Betänkande av . SOU 2001:24, Ur fattigdomsfällan, betänkande från . R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B1 1 De familjepolitiska målen 1980–2020 1980/81−82/83 Familjepolitiken måste sätta barnet i centrum. familjepolitiska uppgift är att skapa förutsättningar för att föräldrar och barn tillsammans ska kunna forma sin tillvaro så alla familjer med barn att den bäst passar varje familj. /…/ Det är ett samhällsansvar att skapa förutsättningar för fullvärdiga livsvillkor för barnen genom planering av boende- och uppväxtmiljöer och ett arbetsliv som tar hänsyn till barnfamiljernas situation. Jämställdhet mellan kvinnor och män är också ett viktigt mål 1983/84−91/92 Samhällets ekonomiska stöd till barnfamiljerna syftar till att utjämna skillnader i ekonomiska villkor mellan barnfamiljerna och familjer utan barn samt att skapa en rättvis fördelning mellan olika typer av barnfamiljer. Familjepolitiken skall främja både valfrihet och jämställdhet mellan kvinnor och män. 1993/94−94/95 Målen för det ekonomiska familjestödet är: 1993/94−94/95 Familjepolitikens syfte/mål inom utgiftsområdet är: – att utjämna levnadsvillkoren mellan familjer med och – att stödja föräldrarnas möjligheter att kombinera – att stödet inom tillgängliga ekonomiska ramar ges till alla på – att särskilt ekonomiskt stöd lämnas till familjer i utsatta situationer, t.ex. vid stor försörjningsbörda, och vid låga inkomster och höga boendekostnader. Målen inom utgiftsområdet är att utjämna de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn samt R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn ska minska. syftar till att minska mellan familjer med och Skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan familjer med och utan barn ska minska inom ramen för den generella Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för syftar till att ge alla förutsättningar för en god Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. att kompensera för den som barn medför för Den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer samt minska skillnaderna i de ekonomiska villkoren mellan hushåll med och utan barn. Den ekonomiska familjepolitiken ska även bidra till ett jämställt föräldraskap. Källa: Regeringens budgetpropositioner med tillhörande riksdagsbetänkanden. Anm.: Mindre språkliga variationer förekommer. * Avser endast budgetår 1995/96 och 1997. 64 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur B1 1 Prognos över antalet barn i hushåll med flerbarnstillägg 2017–2023 (index, 2017=100) 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 Antal barn i hushåll med flerbarnstillägg Antal barn i hushåll med flerbarnstillägg & låg ekonomisk standard Antal barn i hushåll med flerbarnstillägg i decil 1−4 Källa: , bearbetningar. Anm.: Prognosen baseras på framskrivning med FASIT. Figur B1 2 Antal barnfamiljer i fördelad efter antal barn 0–i hushållet, 1991–2017 1 barn (vänster axel) 2 barn (vänster axel) 3 barn (vänster axel) 4 barn (höger axel) 5+ barn (höger axel) Källa: , bearbetningar. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Figur B1 3 Andel barnhushåll med låg ekonomisk standard fördelad efter antal barn i hushållet, 1991–2017 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 Källa: , bearbetningar Figur B1 4 Andel personer i barnhushåll med låg inkomststandard fördelad efter antal barn i hushållet, 1991–2017 Källa: , bearbetningar 66 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur B1 5 Andel barnhushåll i ekonomisk utsatthet för sammanboende och ensamstående föräldrar, 1991–2017 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 Källa: , bearbetningar Figur B1 6 Andel barnhushåll i ekonomisk utsatthet för sverigefödda och utrikesfödda, 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 Låg ekonomisk standard − Sverigefödda Låg ekonomisk standard − Utrikesfödda Låg inkomststandard − Sverigefödda Låg inkomststandard − Utrikesfödda Källa: , bearbetningar Anm.: Uppdelningen baseras på födelselandet för hushållsföreståndaren, det vill säga den person i hushållet med högst inkomst. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Tabell B1 2 Barnhushåll 2019 fördelad efter hushållstyp Antal hushåll (1 000-tal) Antal personer (1 000-tal) Antal barn < (1 000-tal) Fördelning barnhushåll (%) Flerbarnstilläggets andel av hushållets disponibla inkomst (%) Barnbidragets andel av hushållets disponibla inkomst (%) Median hushållets disponibla inkomst (tkr) Median ekonomisk standard (tkr) Andel personer i hushåll med låg ekonomisk standard (%) Andel personer i hushåll med låg inkomststandard (%) Antal barn i hushåll med låg ekonomisk standard (1 000-tal) Antal barn i hushåll med låg inkomststandard (1 000-tal) Antal hushåll (1 000-tal) Antal personer (1 000-tal) Antal barn < (1 000-tal) Fördelning barnhushåll (%) Flerbarnstilläggets andel av hushållets disponibla inkomst (%) Barnbidragets andel av hushållets disponibla inkomst (%) Median hushållets disponibla inkomst (tkr) Median ekonomisk standard (tkr) Andel personer i hushåll med låg ekonomisk standard (%) Andel personer i hushåll med låg inkomststandard (%) Antal barn i hushåll med låg ekonomisk standard (1 000-tal) Antal barn i hushåll med låg inkomststandard (1 000-tal) Källa: , beräkningar. 68 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell B1 3 befolkning 2019 fördelad efter inkomstdecil decil (%) Decilgränser (tkr) av barnbidraget (%) disponibla inkomst (%) disponibla inkomst (%) Källa: , beräkningar. Figur B1 7 Fördelning av utbetalt barnbidrag 2019 (procent) per inkomstdecil, sammanboende föräldrar Allmänt/förlängt barnbidrag Källa: , bearbetningar. Anm.: Andelar summeras till inom respektive bidrag. Decilindelning efter ekonomisk standard i bostadshushållet som respektive person bor i. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Figur B1 8 Fördelning av utbetalt barnbidrag 2019 (procent) per inkomstdecil, ensamstående föräldrar Allmänt/förlängt barnbidrag Källa: , bearbetningar. Anm.: Andelar summeras till inom respektive bidrag. Decilindelning efter ekonomisk standard i bostadshushållet som respektive person bor i. Figur B1 9 Andel med förvärvsinkomst som främsta inkomstkälla bland kvinnor och män med minst två barn, 1991–2017 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 2013 2015 2017 Källa: , bearbetningar 70 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Figur B1 10 Flerbarnstilläggets bidrag (procent) till barnshushållens ekonomiska standard, Källa: , bearbetningar R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS 72 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N I rapporten används den så kallade Gini-koefficienten för att beskriva inkomstspridningen. är ett mått som ofta används, bland annat av regeringen inom ramen för den fördelningspolitiska redogörelsen till vårpropositionen, för att beskriva hur stor spridningen av den ekonomiska standarden är.129 Formellt kan uttryckas som: ) ∑ ∑|�������� − � ������|�, betecknar inkomsten för den i:te av individer i en population där medelinkomsten är lika med . Genom uttrycket kan den förväntade inkomstskillnaden mellan två slumpvis valda individer i populationen härledas givet värdet på samt medelinkomsten. Om är lika med 0,3 och medelinkomsten är lika med blir den förväntade inkomstskillnaden 2 × 0,3 × 300 000 = . har också en direkt relation till den s.k. Lorenzkurvan som visar förhållandet mellan den kumulativa andelen av inkomsten och den kumulativa andelen av befolkningen, se figur B2.1 nedan. kan uttryckas som kvoten mellan den yta som avgränsas av diagonallinjen och Lorenzkurvan (A) och den totala ytan under diagonallinjen (A + B). Om alla har exakt lika stora inkomster följer Lorenzkurvan den streckade diagonallinjen, ytan A är lika med noll, och är därmed lika med noll (maximal jämlikhet). Om en individ har alla inkomster är Lorenzkurvan lika med noll fram till den sista observationen där den hoppar till diagonallinjen, ytan B är lika med noll, och är därmed lika med ett (maximal ojämlikhet). Ett inkomstslag kan sägas vara progressivt om det primärt tillfaller individer i den lägre delen av inkomstfördelningen. Ett sätt att mäta ett inkomstslags grad av progressivitet baseras på dekomponering av Gini-koefficienten så att bidragen från de olika ingående inkomstslagen på den totala inkomstspridningen kan beräknas. 129Framställningen bygger delvis på den tekniska bilagan till fördelningspolitisk redogörelse till vårproposition (Prop. 2018/19:100 bil. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Figur B2 1 Lorenzkurva för hypotetisk inkomstfördelning Kumulativ inkomstandel, procent Kumulativ befolkningsandel, procent Skillnad i progressivitet mellan det allmänna barnbidraget och flerbarnstillägget I syfte att analysera graden av progressivitet hos det allmänna barnbidraget (ABB) och flerbarnstillägget (FBT) har följande dekomponering av den disponibla = ������������������������������������������������������������ �� ��������������������������������������������������������������������������������������������������������������������� �� ������������ +� ������������ �� ���������������������������������������������������������������������������������������������������������������������������� − ��������������������������������������������������������������������������������������������� Faktorinkomster omfattar förvärvs-, närings- och kapitalinkomster. Skattepliktiga transfereringar avser socialförsäkringsförmåner såsom ålderspension, sjukpenning och föräldrapenning. Skattefria transfereringar avser, förutom ABB och FBT, förmåner såsom bostadsbidrag, bostadstillägg till pensioner och ekonomiskt bistånd. Negativa transfereringar utgörs av till exempel inkomst- och kapitalskatt, återbetalade studielån och givet underhållsbidrag. 130En analys av Gini-bidragen från ABB och FBT kan göras med utgångspunkt från endast dessa variabler samt den disponibla inkomsten. Dock kan det vara av intresse att sätta dessa inkomstslag i relation till de övriga som ingår i den disponibla inkomsten varför vi här analyserar samtliga ingående inkomstslag. 74 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Båda sidor av uttrycket divideras med antalet konsumtionsenheter131 i hushållet, en så kallad ekvivalering. I vänsterledet fås då den ekonomiska standarden, vilken typiskt används vid analyser av inkomstfördelningen. Samtliga termer i högerledet blir ekvivalerade på motsvarande sätt. Genom dekomponeringen av ekonomisk standard kan skrivas som en summa av Gini-bidrag från de ingående inkomstslagen. Varje term i summan utgörs av en produkt mellan en vikt och en s.k. koncentrationsindex. Vikten avser inkomstslagets medelvärde i förhållande till medelvärdet av den totala inkomsten (här ekonomisk standard). Ett inkomstslags koncentrationskurva visar inkomstslagets fördelning i förhållande till fördelningen av totala disponibla inkomster. Koncentrationskurvan är nära besläktad med Lorenzkurvan. Om y-axeln i figur B2.1 i stället visar den kumulativa andelen av ett visst inkomstslag, medan populationen fortfarande sorterats med avseende på stigande totala inkomster, erhålls inkomstslagets koncentrationskurva. En skillnad i förhållande till Lorenzkurvan är att koncentrationskurvan inte är begränsad till att ligga under diagonallinjen. För inkomstslag som koncentreras till individer med låga totala inkomster kan koncentrationskurvan ligga ovanför den Koncentrationsindex kan beräknas från koncentrationskurvan på samma sätt som kan beräknas från Lorenzkurvan, dvs. som kvoten mellan ytorna (A) och (A + B). I det fall koncentrationskurvan ligger ovanför diagonallinjen bidrar dock ytan ovanför diagonallinjen med ett negativt värde. Koncentrationsindexet kan därför anta värden mellan -1 (då den individ som har lägst ekonomisk standard uppbär alla inkomster i det aktuella inkomstslaget) och 1 (då den individ som har högst ekonomisk standard uppbär alla inkomster i det aktuella inkomstslaget).132 I tabell B2.1 visas vikt, koncentrationsindex, Gini-bidrag133 och Gini-elasticitet för de ingående inkomstslagen. Gini-elasticiteten kan tolkas som den procentuella ökningen av vid en procents ökning av medelvärdet för det aktuella inkomstslaget. Tabellen visar också för ekonomisk standard. 131Antalet konsumtionsenheter i ett hushåll bestäms enligt Svensk konsumtionsenhetsskala 2004 där den första vuxne har konsumtionsvikten 1,00, den andra vuxna vikten 0,51, ytterligare vuxna vikten 0,60, det första barnet i åldern vikten 0,52 och ytterligare barn i åldern har vikten 0,42. 132För en närmare beskrivning av , Gini-elasticiteter och den använda metoden för dekomponering med avseende på ingående inkomstslag, se till exempel Kakwani, “Applications of in Economic Analysis”, 1977 och m.fl., “Income Inequality Effects by Income Source: A new Approach and Applications to the ”, 1985. 133Ett inkomstslags Gini-bidrag definieras som produkten av inkomstslagets koncentrationsindex och dess vikt. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS Tabell B2.1 Resultat från Gini-dekomponering samt elasticiteter -0,231 -0,002 -0,135 -0,022 -0,001 -0,332 -0,004 -0,013 -0,405 -0,077 -0,139 -0,337 -0,118 Anm.: Resultaten baseras på framskrivning med FASIT/och avser 2019 framskrivet från grunddata avseende 2017. för ekonomisk standard är 0,305 vilket motsvarar summan av de ingående inkomstslagens Gini-bidrag. Inkomstspridningen drivs av faktorinkomsterna, vilket primärt beror på att kapitalinkomsterna är mycket koncentrerade till individer med hög ekonomisk standard. Detta kan ses då koncentrationsindex är betydligt högre än . Faktorinkomsterna är också det enda inkomstslaget som har en positiv Gini-elasticitet, vilket innebär att den totala inkomstspridningen skulle öka om faktorinkomsternas omfattning skulle öka. För övriga inkomstslag är Gini-elasticiteterna negativa och visar att inkomstspridningen skulle minska om inkomstslagets omfattning skulle öka. Det inkomstslag som har störst inkomstutjämnande effekt är de negativa transfereringarna som till största delen utgörs av inkomstskatter. Koncentrationsindex är här i paritet med det för faktorinkomsterna men med en vikt som motsvarar ungefär en tredjedel av den för faktorinkomsterna.134 till Gini-elasticiteter är det dock de skattepliktiga transfereringarna som skulle minska mest vid en marginell ökning av omfattningen. När det gäller ABB och FBT är båda progressiva då deras koncentrationsindex är mindre än för ekonomisk standard. Båda är dessutom negativa, vilket tyder på en hög grad av progressivitet. De övriga skattefria transfereringarna har ytterligare något lägre koncentrationsindex, vilket förklaras av att dessa omfattar flera inkomstprövade förmåner som till exempel bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd. FBT har en starkare koncentration till låga inkomster (lägre koncentrationsindex) än ABB, vilket indikerar en högre grad av progressivitet. Då vikten för FBT är betydligt lägre än det för ABB blir Gini-bidraget för FBT dock 134Det kan noteras att vikten för negativa transfereringar har omvänt tecken eftersom dessa inkomster dras bort från övriga inkomster. På grund av detta blir också tolkningen av koncentrationskoefficienten en annan än den för de positiva inkomstslagen; ju högre den är desto mer bidrar den till att utjämna inkomstspridningen. 76 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N högre (mindre negativt) än för ABB trots dess lägre koncentrationsindex. Detsamma gäller Gini-elasticiteterna som är negativa i båda fallen men med ett mindre tal för FBT än för ABB. Det visar att om ABB (FBT) ökar med en procent så minskar för ekonomisk standard med 0,022 (0,004) procent. FBT kan alltså sägas vara mer progressivt än ABB men på grund av sin mindre omfattning har det ändå en totalt sett mindre inkomstutjämnande effekt 135Ett potentiellt problem vid användning av rör negativa inkomster. Dessa kan uppstå genom till exempel förluster vid näringsverksamhet eller genom negativa kapitalinkomster. I sådana situationer kan teoretiskt sett anta värden utanför intervallet [0, 1]. Mot bakgrund av detta har en känslighetsanalys utförts där negativa inkomster hanterats på olika sätt. Resultatet visar att effekterna av negativa inkomster i detta fall är små för ABB och FBT. R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS 78 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Analys av fördelnings- och arbetsutbudseffekter av alternativa utformningar I denna bilaga analyseras fördelnings-, incitaments- och arbetsutbudseffekter av ett antal hypotetiska förmåner till barnfamiljer i stället för dagens FBT. Förmånernas fördelningsegenskaper jämförs med dagens FBT. Analyserna bygger på simuleringar med FASIT-modellen. Kort om statisk mikrosimulering med FASIT FASIT136 är en s.k. statisk mikrosimuleringsmodell som används för att simulera effekterna av förändringar i skatte-, avgifts- och transfereringssystemen. Modellen baseras på ett större datamaterial, det så kallade STAR-urvalet137, som omfattar ett stort antal variabler för de individer och hushåll som ingår i urvalet. Variablerna innehåller uppgifter om bland annat sysselsättningsgrader, löner, utnyttjande av olika socialförsäkringsförmåner, hushållssammansättning och boendekostnader och syftar till att möjliggöra en beräkning av hushållets disponibla inkomst utifrån de aktuella reglerna för skatte- och bidragssystemen. På så sätt kan också effekter av förändringar inom skatte- och bidragssystemen analyseras i form av budgeteffekter och effekter på inkomstfördelningen. Analyserna kan också visa vilka individer och hushåll som vinner respektive förlorar på en viss regeländring. STAR-urvalet avseende 2017 är det senast observerade och det som används i de aktuella analyserna. Urvalet omfattar cirka 2,1 miljoner individer fördelade på cirka 758 000 bostadshushåll. Modellen kan användas för att skriva fram befolkningen till senare år än 2017. På grund av den eftersläpning som finns i den statistik som baseras på taxeringsuppgifter behöver en framskrivning göras till det aktuella kalenderåret. I den version av FASIT som använts i denna bilaga kan framskrivningar göras till 2022. Vid framskrivningen justeras individernas urvalsvikter på så sätt att befolkningens storlek och sammansättning stämmer överens med den 136Se inkomstfordelning/fordelningsanalytiskt-statistiksystem-for-inkomster-och-transfereringar-fasit/. 137FASIT kan också simuleras utifrån ett mindre urval, MSTAR. Detta används dock inte i bilagans analyser och beskrivs därför inte närmare. En mer detaljerad beskrivning av och ges R I K S R E V I S I O N E N FLERBARNSTILLÄGGET I BARNBIDRAGET – ETT GENERELLT BIDRAG SOM KAN EFFEKTIVISERAS observerade eller prognostiserade för det aktuella analysåret.138 Vid framskrivningen tas också hänsyn till ett antal andra variabler avseende till exempel antal utbetalda a-kasse- och sjukpenningdagar och antalet sysselsatta i olika arbetsmarknadssektorer så att de, efter framskrivning av modellpopulationen, överensstämmer med kända eller prognostiserade värden. FASIT är den modell som används regelmässigt, och har gjort det , inom till exempel för att analysera de förväntade budget- och fördelningseffekterna av förändringar inom skatte- och bidragssystemen. Vid användning av FASIT bör dock resultaten tolkas med en viss försiktighet. Det finns flera faktorer som introducerar en viss osäkerhet i simuleringarna. Modellen baseras på ett urval, visserligen mycket stort, av individer från befolkningen vilket ger ett visst statistiskt urvalsfel. I vissa fall är det också så att den programkod som beskriver till exempel utformningen av regler för skatter och bidrag beskriver en något stiliserad bild av verkligheten. Utöver det sker, som tidigare nämnts, en framskrivning av modellpopulationen till ett senare år än det som uppgifterna i avser, något som ytterligare introducerar en viss osäkerhet, delvis eftersom framskrivningen baseras på prognostiserade uppgifter. Vid simulering av modellen används också i vissa delar en så kallad ,139 vilket introducerar en viss slumpmässighet i simuleringarna.140 Det finns också vissa problem med kvaliteten på de uppgifter som simuleringarna baseras på. Ett problem som är relevant för de aktuella analyserna rör hushåll med växelvis boende barn. Växelvis boende barn är folkbokförda hos den ena föräldern. Det finns dock inga registeruppgifter om förekomst eller omfattning av det växelvisa boendet utan simuleringarna utgår från att barnen bor i det hushåll där de är folkbokförda. Detta tenderar att överdriva försörjningsbördan för ensamstående mödrar eftersom barn oftast är folkbokförda hos mamman.141 Detta problem är dock inte specifikt för FASIT utan gäller för all analys av inkomstförhållanden för hushåll med växelvis boende som baseras på registerdata. 138Det kan noteras att inga egenskaper för respektive individ eller hushåll förändras i framskrivningen bortsett från urvalsvikterna. 139Monte Carlo-simulering kan enkelt beskrivas som att en händelse som antas hända med en viss sannolikhet endast inträffar om ett (rektangulärfördelat) slumptal understiger den aktuella sannolikheten. 140Detta tar sig uttryck i att två simuleringar som baseras på olika s.k. slumptalsfrön inte skulle ge identiska resultat. Till exempel skulle ett hushåll i den ena simuleringen kunna välja att ansöka om ekonomiskt bistånd medan det i den andra simuleringen inte gör det trots att hushållet varit berättigat till förmånen i båda simuleringarna. ihttps:///contentassets/7907eb2b77fa40a9b041e667d1d37eff/he0110_2017a01_br_he8 0br1901.pdf. 80 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N