prop · H703134 · 2020-04-02 00:00:00 — Diagrammet visar att för både BNP och offentliga förvaltningens finansiella sparande sker det en märkbar förbättring vid det fjärde utfallstillfället , den så kallade preliminära årsberäkningen (se avsnitt 2.3). I bilaga 6 återfinns liknande diagram för försörjningsbalansens komponenter och finansiellt sparande i alla sektorer. Diagrammen visar bland annat att de offentliga konsumtionsutgifterna i löpande priser revideras mycket lite efter novemberutfallet. Det återspeglas i en markant förbättrad precision i kommunsektorns finansiella sparande . 67Tengblad, The reliability of the quarterly accounts, 1992. 68SOU 2002:118, bilaga 4. 69SCB, ekonomi Statistiskt perspektiv, 2017. Notera att enligt denna studie har medelabsolutfelet ökat från 0,4 till 0,6 mellan perioderna 1980–1998 och 1999–2015, vilket skulle innebära en försämrad precision. En förklaring kan vara att bokföringen ändrats mer , något som inte kontrolleras för i någon av de tidigare studierna. 70Flodberg och , “A Statistical Analysis of Revisions of ”, 2017. 71I diagrammet motsvarar den tredje (och sjunde) publiceringen det så kallade snabbutfallet i juli–augusti som varit utgångspunkten för budgetpropositionen. Publiceringen finns bara i det arkiv med databaser vi använt och återfinns därför inte i diagrammet. R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N Diagram 7 Rotmedelkvadratfel vid olika publiceringstillfällen, BNP-nivå respektive offentliga förvaltningens finansiella sparande i procent av BNP Anm. 1 = första preliminära utfallet , T + 1; 2 = maj, T + 1; 3 = augusti, T + 1; 4 = november, T + 1; 5 = februari, T + 2; 6 = maj, T + 2; 7 = augusti, T + 2. Måttet avser kvadratroten ur medelvärdet av de kvadrerade differenserna mot utfallet , T + 2, i procent av preliminärt utfall vid respektive publicering. Avser total revidering, inklusive förändrad bokföring. Förändrade bokföringsregler ligger bakom en väsentlig del av revideringarna . Revideringarna av det finansiella sparandet har i genomsnitt varit nära noll i alla sektorer, vilket således inte indikerar vare sig systematiska under- eller överskattningar i de preliminära utfallen. För den offentliga förvaltningens finansiella sparande finns en tendens till att revideringarna samvarierar med konjunkturutvecklingen. En förklaring är prognosfel på konjunkturkänsliga skatter. Under den senaste konjunkturuppgången har intäkterna från hushållens inkomstskatter underskattats. har bolagens inkomstskatter reviderats kraftigt. Precisionen har dock varit betydligt bättre för redovisningen av de offentliga finanserna jämfört med finanserna i de privata sektorerna. Precisionen är låg i centrala ekonomiska variabler för den privata sektorns finanser, exempelvis bolagens driftsöverskott, hushållens sparkvot och utrikessaldot. 48 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N BNP-nivån i de första preliminära utfallen har i genomsnitt reviderats upp med i det definitiva utfallet. Då har revideringar till följd av förändrade bokföringsregler exkluderats. Det motsvaras av upprevideringar av hushållens konsumtion och fasta bruttoinvesteringar på utgiftssidan i sektorräkenskaperna. På inkomstsidan förklaras det bland annat av att bolagssektorns driftsöverskott i genomsnitt reviderats upp. Slutligen noteras att skillnaden i precision är liten mellan de tre första tillfällen då nationalräkenskaperna för har publicerats. Det innebär att budgetpropositionen har baserats på ett nästan lika osäkert utfall R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N 5 Tillförlitlighet i internationellt perspektiv I detta kapitel jämförs revideringar i de svenska nationalräkenskaperna med revideringar gjorda i andra europeiska länder. Jämförelsen är baserad på EU-ländernas rapportering till Europeiska kommissionen. Syftet är att bedöma om revideringarna av de svenska nationalräkenskaperna kan anses vara stora eller små i ett internationellt perspektiv. 5.1 Beskrivning av data Kravet på både aktuell och tillförlitlig statistik finns i de internationella regelverken för nationalräkenskaperna. Det innebär att revideringar av den första framtagna statistiken avseende både är nödvändiga och något som inte bara sker i svensk statistik. Den gemensamma bokföringsstandarden inom EU möjliggör också internationella jämförelser av revideringarna i statistiken. 5.1.1 EDP-rapporteringen är en bra källa För att göra en internationell jämförelse av revideringar behövs tillgång till både preliminär och definitiv statistik avseende utfallet för ett antal perioder. Ju fler perioder desto bättre. Jämförelsen förbättras, eller åtminstone förenklas, om ländernas statistikproducenter haft ungefär på sig mellan den undersökta periodens slut och publiceringstillfällena. De variabler som undersöks bör också ha samma definition. Som nämnts tidigare ska medlemsländerna i EU rapportera in uppgifter om läget för de offentliga finanserna till i den så kallade EDP- rapporteringen (se avsnitt 2.3). Uppgifterna används för uppföljning av kraven i stabilitets- och tillväxtpakten. Rapporteringen består av tabeller med bland annat den offentliga förvaltningens finansiella sparande, konsoliderad bruttoskuld och BNP (i löpande priser). Tabellerna omfattar uppgifter och de fyra föregående åren. Tabellerna för de 28 EU-länderna publiceras på webbplats.72 Där finns också länkar till tidigare rapporter, de första är . Här används rapporterna , vilket innebär en tillgång till data från 26 publiceringstillfällen, något färre för de nyaste medlemsländerna.73 72Eurostat, ”EDP Notification Tables”, hämtade . 73Totalt hämtades drygt 700 PDF-filer med tabeller, varifrån data extraherades på maskinell väg. 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Dessa data uppfyller därmed kravet på samma publiceringstidpunkt och samma definition, eftersom rapporteringen sker på lika villkor och under samma regelverk (i allt väsentligt lika med ENS). Inrapporteringens formalia kontrolleras strängt av , exempelvis att sista inrapporteringstillfälle hålls och att tabellerna fylls i på exakt rätt sätt.74 5.1.2 Finanskrisen dominerade den undersökta perioden I den första tillgängliga EDP-rapporteringen angavs uppgifter för det finansiella läget under det avslutade . en uppdatering av nationalräkenskapsutfallet till och med som publicerats , det vill säga vad som i föregående kapitel kallades för det preliminära utfallet.75 Reviderade uppgifter finns sedan tillgängliga till och med rapporteringen . De rapporterade uppgifterna används här, de motsvarade den definitiva beräkningen av nationalräkenskaperna . I den sista rapporteringen som används här, , fanns det definitiva utfallet . Sammantaget innebär det att vi har data för revideringarna mellan ”preliminärt” och ”definitivt” utfall för en period (2005–2016) för flertalet EU-länder, för , för och för . har den internationella finanskrisen varit den dominerande förklaringen till konjunkturutvecklingen i de olika länderna. Det gör att ländernas konjunkturförlopp liknar varandra. Finanskrisen slog dock hårdare mot en del länders ekonomi, exempelvis , vilket också inneburit stora revideringar av statistiken. Resultaten från en jämförelse mellan EU-länderna av revideringarna i finansiellt sparande och BNP redovisas i detta avsnitt. 5.2.1 Finansiellt sparande i offentlig förvaltning För varje enskilt år har revideringarna av den offentliga förvaltningens finansiella sparande varierat kraftigt mellan EU-länderna (se diagram 8). 74Se exempelvis Europeiska kommissionen, Rapport från Kommissionen till och rådet om kvaliteten på de budgetuppgifter som medlemsstaterna rapporterade in , 2019. 75Mellan utfallet –mars och EDP-rapporteringen tillkommer viss information som framför allt minskar osäkerheten i estimeringen av statens skatteintäkter, bland annat information om hushållens kontrolluppgifter. Huvudförklaringen till att revideringarna som redovisas i detta kapitel i genomsnitt har en högre precision än de som redovisades i föregående kapitel är dock skillnaden i vilken tidsperiod som undersöks. (Det är förenligt med analysen i avsnitt 4.7.) R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N Diagram 8 Finansiellt sparande i offentlig förvaltning i procent av BNP, revideringar mellan april T + 1 och oktober T + 2 Anm.: Exkl. två extremvärden: −4,2008 och −3,2007. Källor: och . För de flesta länderna har revideringarna gått åt olika håll olika år och i genomsnitt varit nära noll över hela den undersökta perioden. , och utgör dock undantag (se tabell 8). Revideringen av finansiellt sparande 2005, i procent av BNP, var −0,för . Bara tre länder hade en större nedrevidering av finansiellt sparande detta år (se diagram 8). Följande år var revideringen nära noll för medan den varierade mellan −0,9 och 1,2 för andra länder. Revideringarna för 2010 och 2016 tillhörde de största bland de länder som reviderade upp sparandet. över hela perioden –2016 har dock revideringarna för oftare varit i mittfåran. Även om revideringarna historiskt sett är nära noll i genomsnitt säger det inget om den förväntade storleken på kommande revideringar. Medelabsolutfelet (MAF) och rotmedelkvadratfelet (RMKF) är mått på den genomsnittliga revideringen som bortser från om revideringarna är positiva eller negativa (se faktaruta i avsnitt 4.2). Tabell 8 visar att medelabsolutfelet i var lika med det ovägda EU-genomsnittet medan rotmedelkvadratfelet var något lägre för än genomsnittet, . EU-genomsnittet drogs dock upp av stora revideringar för och . I var revideringarna minst; i genomsnitt reviderades sparandet . 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 8 EDP-rapporteringen avseende 2005–2016, revideringar mellan april T + 1 och oktober T + 2, procentenheter (finansiellt sparande) respektive procent (BNP) BNP, löpande priser Källor: och . R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N Till skillnad mot det finansiella sparandet har BNP i genomsnitt reviderats upp för alla länder i EU, förutom för och (se tabell 8). Till viss del beror det på förändringar i bokföringsreglerna (som diskuterats i kapitel 4). Exempelvis bidrog övergången från ENS 95 till ENS 2010 till upprevideringar av BNP 2012 och 2013 i de flesta länderna (se diagram 9). För reviderades BNP upp med i genomsnitt 2005–2016, inklusive revideringar till följd av regelförändringar. Det är lika med (det ovägda) genomsnittet för alla EU-länderna. Om uppgifterna exkluderas, för att ta bort effekterna av den förändrade bokföringen, minskar den genomsnittliga revideringen till 0,7 för och till 0,8 för alla EU-länder.76 Diagram 9 BNP i löpande priser, revideringar mellan april T + 1 och oktober T + 2 Anm. Exkl. två extremvärden: 2006 och 2015. Källor: och . Revideringarna i den svenska statistiken av den offentliga förvaltningens finansiella sparande och nivån på BNP avviker inte nämnvärt från genomsnittet i EU. I likhet med har BNP-nivån i genomsnitt reviderats upp i de flesta andra EU-länder. Kvaliteten i de svenska nationalräkenskaperna kan därför inte sägas vara vare sig bättre eller sämre än den i andra jämförbara länder. 76Tabell 8 visar att rotmedelkvadratfelet i det preliminära utfallet av BNP var (1,1 exklusive 2012–2013). Det är något lägre än det ovägda genomsnittet för alla EU-länder som var (1,9 exklusive 2012–2013). 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform. Riksdagsordning (2014:801). Budgetlag (2011:203). Lag (2001:99) om den officiella statistiken. Förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Förordning (2007:759) med instruktion för . Förordning (2016:822) med instruktion för . 2013/14:7, Ändringar i statistiklagstiftningen; bet. 2013/14:FiU7; rskr. 2013/14:58. 2016/17:100, ekonomiska vårproposition. 2017/18:1, Budgetpropositionen . Regeringsbeslut Fi2019/02423/RS, Regleringsbrev för avseende . 2017/18:207, för finanspolitiken. SCB:s föreskrift om kvalitet för den officiella statistiken (SCB-FS 2016:17). SOU 2002:118, Utveckling och förbättring av den ekonomiska statistiken, Slutbetänkande av Utredningen om översyn av den ekonomiska statistiken. SOU 2012:83, Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB, Slutbetänkande av . SOU 2016:67, En översyn av överskottsmålet, Betänkande av . Ds 2003:49, Nya principer för utformning av statsbudgeten – Konsekvenser för budgetlagen. R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N ESV, Prognos Statens budget och de offentliga finanserna, , Europeiska kommissionen, Rapport från Kommissionen till och rådet om kvaliteten på de budgetuppgifter som medlemsstaterna rapporterade in , COM (2019) 155 final, 2019. , Quality report on National and Regional Accounts, 2016 data, 2018 edition, , 2018. Flodberg och , “A Statistical Analysis of Revisions of ”, Finnish Economic Papers, vol. 28, nr 1, 2017. , Ny klassificering av premiepensionssystemet, fördjupning i Konjunkturläget , , 2007. , Utvärdering av prognoser för offentliga finanser, Specialstudie nr 19, , 2009. , Utvärdering av makroekonomiska prognoser, Specialstudie, nr 2019:7, , 2019. , 2008, Intern styrning och kontroll vid framtagning av KPI, revisionsrapport, , 2008. , 2010, Granskning av IT-miljön för statistikproduktion av KPI och NR samt processen för intern styrning och kontroll, revisionsrapport, , 2010. , 2013, Granskning av den interna kontrollen i bearbetningsprocessen för framtagandet av väsentliga produkter hos , revisionsrapport, , 2013. , 2015a, Granskning av den interna kontrollen i bearbetningsprocessen för framtagandet av väsentliga produkter hos – uppföljning av granskning , revisionsrapport, , 2015. , 2015b, Den officiella statistiken – en rättvisande bild av samhällsutvecklingen?, RiR 2015:3, , 2015. , Räkenskapssammandraget – är resultat- och balansräkningen tillförlitlig?, RiR 2018:23, , 2018. SCB, Nationalräkenskaper 1996–2001, Statistiska meddelanden NR 10 , SCB, 2003. SCB, Nationalräkenskaper 1997–2002, Statistiska meddelanden, NR 10 , SCB, 2004. 56R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N SCB, Nationalräkenskaper 1994–2004, Statistiska meddelanden, NR 10 , SCB, 2005. SCB, Nationalräkenskaper 1993–2012, Statistiska meddelanden, NR 10 , SCB, 2014. SCB, Nationalräkenskaper 2015, Statistiska meddelanden, NR 10 , SCB, 2017. SCB, Nationalräkenskaper 2016, Statistiska meddelanden, NR 10 , SCB, 2018. SCB, ekonomi Statistiskt perspektiv, nr 2 2010, SCB, 2010. SCB, ekonomi Statistiskt perspektiv, nr 3 2017, SCB, 2017. SCB, 2010, Förbättring av den ekonomiska statistiken – – Slutrapport, , 2010. SCB, Information om 2014 års anpassning av nationalräkenskaperna till nya internationella riktlinjer enligt ENS2010, SCB, 2014. Statskontoret, 2011, Mot en säkrare statistikproduktion, slutrapport 2011:7, 2011. , The reliability of the quarterly accounts, Arbetspapper nr 2, , ”EDP Notification Tables”, procedure/edp-notification-tables, hämtade . ESV, ”Underlag till statens finansiella sparande”, ekonomi/prognos-och-utfall/nationalrakenskaper/sbr-ufs/, hämtad . SCB, ”Kvalitetsdeklaration, Nationalräkenskaper, kvartals- och årsberäkningar”, d_2019_hk_20190910.pdf, hämtad . SCB, ”Möte i användarrådet för Kommunikation ”, anvandarradet-for-kommunikation-10-november-2017.pdf, hämtad . SCB, ”Instruktion för användarråden –2021”, instruktion-for-anvadarraden-2019-2021---bilaga.pdf, hämtad . R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N SCB, ”Möte i användarrådet för ekonomisk statistik”, mötesanteckningar daterade till , namnder/anvandarrad/anvandarradet-for-ekonomisk-statistik/, hämtad . SCB, ”Specificering av vissa tillämpningar inom Nationalräkenskaper, kvartals- och årsberäkningar – NR0103 – av SCB:s revideringspolicy”, gar-av-nr0103.pdf, hämtad . , ”Prognosjämförelse", , hämtad . Regeringen, ”Tabell: Nyckeltal prognos ”, artementet/tema-statens-budget/bp-18-pdf-och-excel/nyckeltal-prognos- september-2017.pdf, hämtad . 58R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.Vilka delar av nationalräkenskaperna använder ni i ert prognosarbete? b.Förädlingsvärde och antal arbetade timmar c.Offentliga sektorns finanser (t.ex. finansiellt sparande) d.Bolagens finanser (t.ex. driftsöverskott (vinst)) i sektorräkenskaperna e.Hushållens finanser (t.ex. disponibel inkomst och sparkvot) f.Utlandstransaktioner (t.ex. bytesbalans) i sektorräkenskaperna 2.Hur får ni tillgång till nationalräkenskapernas utfall? b.Från SCB:s hemsida (annat än statistikdatabasen) d.Från annan databasleverantör, nämligen: 3.Skulle ni vilja ha tillgång till statistiken på annat sätt ? a.Ja, nämligen: 4.I ert arbete med prognoser, finns det brister i nationalräkenskapernas innehåll och täckning? a.Nej, vi är nöjda med innehåll och täckning b.Vi saknar vissa variabler, nämligen: c.Vi saknar vissa redovisningsgrupper, nämligen: d.Vi saknar längre tidsserier tillbaka i tiden (som vi själva skapar ) e.Andra brister, nämligen: R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N Vi vill veta er syn på SCB:s information om nationalräkenskaperna, dels informationen om de siffror som publiceras varje kvartal, dels informationen om statistikens innehåll och kvalitet (definitioner, mätmetoder osv.) 5.Är ni nöjda med den information som SCB ger om nationalräkenskapernas utfall? b.Nej, vi önskar att: 6.Vart vänder ni er i första hand om ni har frågor om nationalräkenskapernas utfall? b.Mejl/telefon till SCB 7.Är ni nöjda med den information som SCB ger om nationalräkenskapernas innehåll och kvalitet? b.Nej, vi önskar att: 8.Vart vänder ni er i första hand om ni har frågor om innehåll och kvalitet i nationalräkenskaperna? b.Mejl/telefon till SCB 9.Övriga synpunkter på nationalräkenskaperna? 60R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Sektorräkenskaper: begrepp och teori Det finns en stark koppling mellan nationalekonomisk teori och nationalräkenskaper. I den teoretiska framställningen beskrivs ofta ekonomiska beslut som en optimering med beaktande av någon form av budgetrestriktion. Sektorräkenskaperna kan ses som sifferunderlag till budgetrestriktioner för konsumtions- och investeringsbeslut i ”representativa” (genomsnittliga) företag och hushåll. På liknande sätt utgör redovisningen av de offentliga finanserna budgetrestriktionen för finanspolitiska beslut. Med lärobokens notation kan ett företags vinst ( ) från produktionen av varor och tjänster skrivasΠ =som(1 − ��������)�������� − (1 + ��������)�������� − (���� + ���� + ��������)���� där p är produktionens marknadspris och Y produktionsvolym (förädlingsvärde). Produktionen antas på sedvanligt sätt ske med hjälp av arbetskraft L och realkapital K som ersätts med lönen w respektive kostnaden r. och andra skatter och också in moms och punktskatter , arbetsgivaravgifter Vinsten avser resultatet efter avskrivningar för kapitalförslitning, där betecknar deprecieringsgraden, men I den aggregerade bolagssektorn består inkomsterna både av företagens sammanlagda vinster och kapitalägarnas intäkter. i nationalräkenskaperna och kan redovisas brutto eller netto, det vill säga före eller efter avdrag för kapitalförslitningen, se tabell nedan. Av produktionsvärdet räknas både löner och sociala avgifter som primära inkomster för hushållssektorn. De sociala avgifterna är inga pengar som hamnar i hushållens plånböcker men bokförs initialt som en intäkt för hushållen.77 Moms, punktskatter och andra så kallade produkt- och produktionsskatter ger den offentliga förvaltningen intäkter från privat produktion. Den offentliga förvaltningens verksamhet antas, med vissa undantag, ske till självkostnadspris. Nettodriftsöverskottet är därför i princip������������ noll, vilket innebär att bruttovärdet är lika med sektorns kapitalförslitning . 77Numera räknas endast den del av arbetsgivaravgiften som öronmärkts för finansiering av pensionssystemet som en social avgift. Resterande del räknas som en produktionsskatt. I senare led bokförs beloppet för de sociala avgifterna som en transferering, dels från hushållssektorn till pensionssystemet, dels till bolagssektorn (försäkringsbolag). R I K S R E V I S I O N E N N A T I O N A L R Ä K E N S K A P E R N A – E N S T A B I L A R E G R U N D F Ö R F I N A N S P O L I T I K E N Tabellen är något förenklad78 men visar en viktig egenskap i räkenskaperna. Landets samlade produktionsvärde (BNP) fördelas mellan sektorerna, varken mer eller mindre. (Jämför summan av de fyra översta raderna med uttrycket för vinsten i ekvationen ovan.) Sektorräkenskaperna innehåller med andra ord även utbudsrestriktioner för den totala ekonomin, förutom sektorernas budgetrestriktioner. Av den anledningen används sektorräkenskaperna som indata i makroekonomiska så kallade allmänjämviktsmodeller. Disponibel inkomst, brutto Därefter sker en omfördelning av de primära inkomsterna. Fördelningen sker genom räntor, aktieutdelningar och andra avkastningar på finansiella tillgångar (A); genom pensioner, sjukersättningar och andra transfereringar (TR) samt genom löpande inkomstskatter (T). Gemensamt för dessa poster är att det ”endast” sker omfördelningar mellan sektorerna, i efterhand tillförs inga reala resurser i detta steg. Till redovisningen ska också läggas transaktioner mot omvärlden, som redovisas i en utlandssektor. I denna redovisas handelsbalansen eller nettoexporten, det vill säga export minus import av varor och tjänster; löner till utländsk arbetskraft och löner från utländska arbetsgivare samt finansiella och andra transaktioner till och från utlandet. Disponibel inkomst är sektorernas tillgängliga medel för konsumtion och sparande. Bruttoinvesteringarna ingår i det reala (brutto)sparandet. De medel som inte används till konsumtion eller realt sparande är lika med det 78Fördelningen av offentliga myndigheters produktion sker på samma sätt som i företag. Exempelvis innehåller hushållens lönesumma även offentliganställdas löner. I hushållssektorn redovisas driftsöverskott från egenföretagare och annan verksamhet som inte tillhör bolagssektorn, tillsammans utgör det näringslivets produktion. Redovisningen av hushållens pensionssparande är komplicerad och omfattar bland annat en särskild justeringspost under disponibel inkomst. 62 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Revideringar till följd av förändrad bokföring I denna bilaga görs en genomgång av de förändringar av bokföringen som beaktats i denna granskningsrapport och de beräknade effekterna på BNP och sektorernas finanser 2001–2016. 2001: Moms på offentlig konsumtion och offentliga investeringar Utgifterna för offentlig konsumtion och offentliga investeringar redovisades tidigare exklusive moms. Det gjorde bland annat att jämförelser mellan länder försvårades i och med att vissa verksamheter som ingår i den offentliga förvaltningen i i andra länder utförs inom den privata sektorn med momspåslag som följd. redovisas all konsumtion och investeringar inklusive moms.