prop · H703129 · 2020-03-24 00:00:00 — Det görs även en följdändring eftersom den hittillsvarande 24 kap. 20 § första stycket 2 RB är den nya punkt 3. Övriga ändringar i paragrafen är endast språkliga. 8.5Förslaget till lag om ändring i häkteslagen (2010:611) 5 a § Den som är och som är häktad eller anhållen och intagen i häkte har rätt att vistas med personal eller någon annan minst . Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om en rätt för barn i häkte att vistas med någon annan person. Övervägandena finns i avsnitt 5.5. Av paragrafen framgår att barn som är häktade eller anhållna och intagna i häkte har rätt att vistas med personal eller någon annan minst 2019/20:129 . Vilka kontakter som kan räknas som vistelse med någon annan person får avgöras från fall till fall. Avgörande är att kontakten är att betrakta som isoleringsbrytande, vilket innebär att kontakter ska vara meningsfulla. Förutom kontakter med kriminalvårdare kan det vara fråga om kontakter med t.ex. familjemedlemmar, skola, socialtjänst, frivilligaktörer och andra intagna. Rätten att vistas med någon annan person gäller utan undantag, och det är inte möjligt att genom restriktioner inskränka denna rättighet (jfr 6 kap. 2 §). Barnet kan dock välja att avstå från denna rättighet en viss dag. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den upphävda 6 kap. 4 § gäller dock fortfarande för överklagande av beslut som har meddelats före . Övervägandena om ikraftträdande- och övergångsbestämmelser finns i avsnitt 6. Enligt punkt 1 träder lagen i kraft . Övergångsbestämmelsen i punkt 2 innebär att en häktad som före den fått en tingsrätts eller hovrätts prövning enligt 6 kap. 4 § av en åklagares beslut att ålägga honom eller henne restriktioner av ett visst slag, har rätt att överklaga rättens beslut även efter att paragrafen har upphävts. Sammanfattning av betänkandet Färre i häkte och minskad isolering (SOU 2016:52) Vårt uppdrag har varit att lämna förslag som syftar till att minska användningen av häktning och restriktioner. Mer specifikt har i uppdraget ingått att bland annat •överväga och, om det bedöms lämpligt, föreslå nya former av straffprocessuella tvångsmedel som alternativ till häktning, •överväga och, om det bedöms lämpligt, föreslå tidsfrister för användningen av häktning och restriktioner, •identifiera och föreslå åtgärder för att begränsa restriktionsanvändningen och motverka isoleringen av häktade, och •särskilt fokusera på åtgärder för att begränsa användningen av häktning och restriktioner för barn och andra unga lagöverträdare. 2019/20:129 Bilaga 1 För att bekämpa brottslighet är det viktigt att kunna använda tvångsmedel mot personer som är misstänkta för brott. Det är även viktigt att vid behov kunna begränsa dessa personers kontakter med omvärlden. följer det av oskyldighetspresumtionen att den som är misstänkt för brott ska betraktas som oskyldig till dess att det finns en fällande dom. Det mest ingripande tvångsmedlet är häktning. Om häktning förenas med restriktioner kan den häktade bli avskuren från i princip all kontakt med yttervärlden, trots att han eller hon ännu inte är dömd. Forskning visar att isolering är skadligt för en människa och att den orsakar framför allt psykiska, men ibland även fysiska, skador. Särskilt skadligt är isolering för personer . Enligt den definition av isolering som är mest vedertagen och som vi har valt att tillämpa är en person isolerad om han eller hon är instängd i sin cell och berövad all meningsfull mänsklig kontakt under 22–. Utifrån denna definition är de flesta som är häktade med restriktioner isolerade. Vår uppfattning är att restriktioner används i större utsträckning än vad som är motiverat och det finns anledning att tro att vi i överdriver risken för att den som är häktad utan restriktioner agerar illojalt. Umgänge mellan intagna är ett effektivt sätt att bryta isoleringen på häktena och vi menar att möjligheten till sådant umgänge behöver öka. Risken för att en misstänkt, genom annan intagen som också har restriktioner, kan komma i kontakt med yttervärlden och påverka utredningen måste i realiteten ofta vara högst begränsad. Sammantaget anser vi att det krävs en genomgripande förändring i synen på häktning och den kultur som omgärdar och har omgärdat denna fråga. Vi anser vidare att det är angeläget att antalet barn som är intagna på häkten minskar väsentligt. För detta behövs ny lagstiftning. 2019/20:129 Bilaga 1 Nedan följer de förslag som vårt arbete utmynnat i och som bland annat innebär nya alternativ till häktning, begränsning av häktningstiderna, utökad restriktionsprövning av domstolarna, lagstiftad rätt till mänsklig kontakt och särskilda regler för frihetsberövade barn. Till de befintliga alternativen reseförbud och anmälningsskyldighet tillkommer två alternativ till häktning, nämligen hemarrest och områdesarrest. Hemarrest och områdesarrest innebär att den misstänkte förbjuds att lämna bostaden eller ett visst geografiskt område annat än vid vissa bestämda tider och för särskilda ändamål. Utgångspunkten är att den misstänkte ska kunna behålla eventuellt arbete, utbildningsplats eller annan dagverksamhet. Efterlevnaden av förbudet övervakas elektroniskt och Kriminalvården ska ansvara för övervakningen. För att hemarrest eller områdesarrest ska komma i fråga ska det bedömas lämpligt. Som underlag för den bedömningen ska åklagaren eller rätten begära in en utredning från Kriminalvården. Det är rätten som, efter förhandling, meddelar beslut i saken. Om åklagaren inte väcker åtal inom den tid som är bestämd ska rätten, med högst , hålla ny förhandling i frågan. Överträdelse ska som huvudregel leda till att den misstänkte anhålls eller häktas. För hemarrest eller områdesarrest ska samma tidsfrist för huvudförhandling i tingsrätt och hovrätt gälla som när den tilltalade är häktad, dvs. som huvudregel från åtals för tingsrättens dom. Häktningstiderna ska begränsas genom tidsfrister. En misstänkt får, fram till dess att åtal väcks, vara frihetsberövad såsom häktad . Tiden får förlängas om det föreligger synnerliga skäl. Om den häktade är är tidsfristen i stället . Tiden får förlängas om det är absolut nödvändigt. Om åklagaren begär att frihetsberövandet ska pågå än tidsfristen medger ska rätten hålla förhandling senast den dag som fristen går ut. Ett häktningsbeslut får hävas av både rätten och åklagaren. Inför eller vid varje omhäktningsförhandling ska åklagaren redovisa en tidsplan för förundersökningen. Om tidsplanen redovisas muntligt bör den dokumenteras i rättens protokoll. Utökad restriktionsprövning av domstolarna och lagstiftad rätt till mänsklig kontakt Rätten ska pröva om åklagaren ska få tillstånd att inskränka den häktades kontakter utifrån fyra särskilda restriktionskategorier. 1.kontakten med personer utanför häktet, 2.vistelse i gemensamhet med andra intagna, 3.samsittning med annan intagen, samt 4.möjligheten att följa vad som händer i omvärlden. Om åklagaren får tillstånd att meddela en viss sorts restriktioner ska rätten i sitt beslut redovisa skälen för det. En intagen ska ha rätt till minst två timmars vistelse tillsammans med annan . Kriminalvården ska dessutom se till att det på häktena finns ett gemensamhetsutrymme per 15 häktade och att det, på avdelningar som inte är gemensamhetsavdelningar, finns minst en heltidstjänst per 15 häktade som enbart har till uppgift att arbeta med isoleringsbrytande åtgärder. Till var och en av dessa tjänster bör det inrättas ett särskilt aktivitetsutrymme. För att underlätta för den häktade att komma i kontakt med anhöriga och vänner ska Kriminalvårdens rutiner för att inhämta samtycke från de personer som den häktade vill ha kontakt med förenklas och göras snabbare. Polisens avlyssning av häktads telefonsamtal bör normalt kunna ske genom flerpartssamtal och häktade bör få möjlighet att ringa till och ta emot samtal från mobiltelefoner och telefoner som är anslutna till IP-telefoni. 2019/20:129 Bilaga 1 Särskilda regler för barn Häktade under ska förvaras på särskilt ungdomshem. Åklagaren får besluta att barnet i stället ska förvaras i häkte om det finns mycket starka skäl mot förvaring på särskilt ungdomshem. Åklagaren ska löpande ompröva ett sådant beslut. Häktade barn och barn som är anhållna men placerade på häkte ska ha rätt till minst fyra timmars vistelse tillsammans med annan . Den som inte har fyllt får anhållas endast om det finns synnerliga skäl. Den som är gripen eller anhållen och inte har fyllt får förvaras i polisarrest endast när det är absolut nödvändigt. Övriga åtgärder för att häktning ska minska Den så kallade tvåårsregeln, som innebär en presumtion för häktning vid misstanke om brott som inte har lindrigare straff än fängelse i straff- skalan, ska tas bort. Möjligheten att avgöra ett mål slutligt genom kombinerad häktnings- och huvudförhandling ska utökas. Sådana mål ska därför kunna avgöras Den personalkrets som kan få i uppdrag att granska försändelser till eller från en häktad utökas till att även avse anställd vid 2019/20:129 Bilaga 1 Åklagare ska kunna underrätta misstänkt om utfärdat strafföreläggande om villkorlig dom eller villkorlig dom och böter över videolänk eller telefon i stället för vid ett personligt sammanträffande om det finns särskilda skäl för det. Detta gäller inte för misstänkt som inte fyllt . Vi bedömer att förslagen om nya alternativ till häktning, begränsningen av häktningstiderna samt domstolarnas utökade restriktionsprövning kommer att leda till kortare häktningstider, minskad restriktionsanvändning och ett effektivare utredningsarbete. Sammantaget innebär det kostnadsbesparingar för det allmänna. Förslagen om fler isoleringsbrytande tjänster, ombyggnationer på häktena, förvaringen av häktade barn på särskilda ungdomshem samt ombyggnationer på de särskilda ungdomshemmen leder till ökade kostnader för det allmänna. I ett inledande skede kommer sannolikt kostnadsökningen att överstiga kostnadsminskningen, främst på grund av engångskostnaderna för ombyggnader. Vår bedömning är dock att förslagen , och sannolikt , kommer att innebära årliga kostnadsbesparingar för det allmänna, framför allt på grund av färre häktesdygn men även på grund av effektivare ärendegenomströmning hos polis, åklagarväsende och domstol. Lagändringarna för alternativ till häktning föreslås träda i kraft och övriga lagändringar föreslås träda i kraft . Vid bestämmande av tidpunkten för ikraftträdandet har vi särskilt tagit hänsyn till Statens institutionsstyrelses behov av anpassning av lokaler och rutiner för de särskilda ungdomshemmen. Vi har även tagit hänsyn till Kriminalvårdens behov av ombyggnationer och nyanställningar på häktena samt Kriminalvårdens behov av åtgärder inför införandet av hemarrest och områdesarrest. Vid bestämmande av tidpunkten för ikraftträdande av alternativ till häktning har vi tagit hänsyn till behovet av att kunna besluta om hemarrest eller områdesarrest innan reglerna om tidsbegränsning träder i kraft. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om dels att 25 kap. ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 3 b §, 24 kap. 1 §, 3 §, 5 a §, 17 §, 18 §, 20 §, 21 § och 22 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 25 kap. och nya paragrafer, 24 kap. 4 a §, 4 b §, 5 b § och 13 a §, av följande lydelse. 2019/20:129 Bilaga 2 Tingsrätten skall vid huvudför- Tingsrätten ska vid huvudför- handling i brottmål bestå av en lag- handling i brottmål bestå av en lag- faren domare och tre nämndemän. faren domare och tre nämndemän. Om en av nämndemännen får för- Om en av nämndemännen får för- har påbörjats, är rätten domför med har påbörjats, är rätten domför med en lagfaren domare och två nämn- en lagfaren domare och två nämn- Tingsrätten är domför med en lagfaren domare i mål om brott för vilket inte är föreskrivet svårare straff än fängelse i högst när sådant mål avgörs slutligt i sam- band med en kombinerad häkt- nings- och huvudförhandling. Vid huvudförhandling i mål om brott för vilket inte är föreskrivet svårare straff än böter eller fängelse är tingsrätten domför utan nämndemän, om det inte finns anledning att döma till annan påföljd än böter och det i målet inte är fråga om företagsbot. Om det finns skäl för det, får antalet lagfarna domare utökas med en utöver vad som följer av första stycket. Detsamma gäller i fråga om antalet nämndemän. Om någon eller några av ledamöterna får förhinder sedan huvudförhandlingen har påbörjats gäller första stycket andra meningen i fråga om domförhet. Den som på sannolika skäl är misstänkt för ett brott, för vilket är föreskrivet fängelse eller däröver, får häktas, om det med hänsyn till brottets beskaffenhet, den misstänktes förhållande eller någon annan omständighet finns risk för att han 1. avviker eller på något annat sätt undandrar sig lagföring eller straff, Senaste lydelse 1997:391. Senaste lydelse 1989:650. 2019/20:129 Bilaga 2 2.genom att undanröja bevis eller på något annat sätt försvårar sakens utredning eller 3.fortsätter sin brottsliga verksamhet. Är för brottet inte föreskrivet lindrigare straff än fängelse , skall häktning ske, om det inte är uppenbart, att skäl till häktning saknas. Häktning får ske endast om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den misstänkte eller för något annat motstående intresse. Kan det antas att den misstänkte kommer att dömas endast till böter, får häktning inte ske. Även den som endast är skäligen misstänkt för brott får, med den begränsning som följer av 19 §, häktas, om 1. förutsättningarna för häktning 1. förutsättningarna för häktning i övrigt är uppfyllda enligt vad som i övrigt är uppfyllda enligt vad som sägs i 1 § första, tredje och fjärde sägs i 1 eller 2 §, och styckena eller 2 § och 2.det är av synnerlig vikt att han tas i förvar i avvaktan på ytterligare utredning om brottet. En misstänkt får vara frihetsberövad såsom häktad fram till dess att åtal har väckts. Tiden får förlängas om det föreligger synnerliga skäl. För den som vid tiden för verkställigheten av häktningsbeslutet inte fyllt gäller särskilda regler enligt 23 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare. Om förlängning av häktningstiden begärs i fall som avses i 4 a § eller i 23 § lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ska rätten hålla förhandling i häktningsfrågan senast den dag fristen går ut. 3 Senaste lydelse 1989:650. Om rätten beslutar att häkta nå- Om rätten, på grund av att det fö- gon, förordnar att någon skall kvar- religger risk för att den misstänkte bli i häkte eller medger förlängning försvårar sakens utredning, beslu- av tiden för att väcka åtal, skall den tar att häkta någon, förordnar att nå- på begäran av åklagaren gon ska kvarbli i häkte eller medger pröva om den häktades kontakter förlängning av tiden för att väcka med omvärlden skall få inskränkas. åtal, ska den på begäran Tillstånd till sådana restriktioner av åklagaren pröva om åklagaren får meddelas endast om det finns ska få tillstånd att inskränka den risk för att den misstänkte undanrö- häktades kontakter såvitt gäller jer bevis eller på annat sätt försvå- 1. kontakten med personer utan- rar sakens utredning. 2. vistelse i gemensamhet med 3. samsittning med annan inta- 4. möjligheten att följa vad som händer i omvärlden. Om det på grund av senare in- Vid prövningen ska rätten beakta träffade omständigheter är nöd- att skälen för inskränkningen upp- vändigt, får åklagaren meddela be- väger det intrång eller men i övrigt slut som innebär inskränkningar i som åtgärden innebär för den miss- den häktades kontakter med om- tänkte eller för något annat motstå- världen även om rätten inte har meddelat tillstånd till restriktioner. Har åklagaren meddelat ett sådant beslut skall han eller senast dagen därefter begära rät- tens prövning enligt första stycket. När en sådan framställan kommit in till rätten, skall rätten så snart det kan ske och senast inom en vecka hålla förhandling i frågan. För handläggningen vid rätten gäl- ler vad som är föreskrivet om häkt- Ett tillstånd till restriktioner för- Om rätten beslutar att ge åklaga- faller om rätten inte medger fortsatt ren tillstånd att inskränka den häk- tillstånd i samband med att den för- tades kontakter med omvärlden ska ordnar att någon skall kvarbli i rätten i sitt beslut redovisa skälen häkte eller medger förlängning av Ett sådant tillstånd förfaller tiden för att väcka åtal. om rätten inte medger fortsatt till- stånd i samband med att den förord- nar att någon ska kvarbli i häkte el- ler medger förlängning av tiden för att väcka åtal. 4 Senaste lydelse 1998:601. 2019/20:129 Bilaga 2 Om det på grund av senare inträffade omständigheter är nödvändigt, får åklagaren meddela beslut som innebär inskränkningar i den häktades kontakter med omvärlden även om rätten inte har meddelat tillstånd till restriktioner. Har åklagaren meddelat ett sådant beslut ska han eller hon eller senast dagen därefter begära rättens prövning enligt 5 a §. När en sådan framställan kommit in till rätten, ska rätten så snart det kan ske och senast inom hålla förhandling i frågan. För handläggningen vid rätten gäller vad som är föreskrivet om häktnings- Om åklagaren eller rätten bedö- mer att ett mål kan avgöras slutligt i samband med en kombinerad ska, vid beaktande av skyndsam- hetskraven i 12 och 13 §§, hänsyn även tas till den fördel som en slut- lig prövning skulle innebära för En fråga om att häkta den som En fråga om att häkta den som inte är anhållen får tas upp på yr- inte är anhållen får tas upp på yr- kande av åklagaren. kande av åklagaren. rätten även på yrkande av målsä- ganden eller självmant ta upp frå- Då en fråga om häktning enligt När en fråga om häktning enligt första stycket har väckts, skall häkt- första stycket har väckts, ska häkt- ningsförhandling inför rätten hållas ningsförhandling inför rätten hållas I fråga om så- I fråga om så- dan förhandling gäller i tillämpliga dan förhandling gäller i tillämpliga delar vad som sägs i 14–16 §§. delar vad som sägs i 14–16 §§. den misstänkte kallats till förhand- den misstänkte kallats till förhand- lingen eller finns det anledning att lingen eller finns det anledning att anta att han avvikit eller på annat anta att han eller hon avvikit eller sätt håller sig undan, utgör dock på annat sätt håller sig undan, utgör 5Senaste lydelse 1995:1310. Då rätten beslutar om häktning ska, om inte åtal redan har väckts, rätten sätta ut den tid, inom vilken åtal ska väckas. Tiden får inte bestämmas längre än vad som är oundgängligen nödvändigt.Är den utsatta tiden otillräcklig, får rätten medge förlängning av tiden, om detta begärs före tidens utgång. Den misstänkte eller hans försvarare ska om möjligt beredas tillfälle att yttra sigVäcks inte åtal , ska rätten, så länge den misstänkte är häktad och till dess åtal har väckts, med högst hålla ny förhandling i häktningsfrågan och därvid särskilt se till att utredningen bedrivs så skyndsamt som möjligt. Åklagaren ska inför eller vid varje omhäktningsförhandling redovisa en tidsplan för förundersökningen. Är det med hänsyn till utredningen eller av annan anledning uppenbart att förhandling inom nu angiven tid skulle hans utevaro ej hinder för förhandlingen. Uteblir målsäganden trots att han kallats till förhandlingen, får frågan ändå avgöras. Har rätten beslutat om häktning av någon som inte är närvarande vid rätten skall, så snart beslutet har verkställts eller hindret för hans närvaro har upphört, anmälan om detta göras hos rätten. När en anmälan enligt tredje stycket har gjorts, skall rätten utan dröjsmål hålla förhandling i häkt- Häktningsförhandlingen får aldrig hållas senare än efter det att häktningsbeslutet har verkställts eller hindret för den misstänktes närvaro vid rätten har upphört. dock utevaron inte hinder för för- Har rätten beslutat om häktning av någon som inte är närvarande vid rätten ska, så snart beslutet har verkställts eller hindret för hans eller hennes närvaro har upphört, anmälan om detta göras hos rätten. När en anmälan enligt tredje stycket har gjorts, ska rätten utan dröjsmål hålla förhandling i häkt- Häktningsförhandlingen får aldrig hållas senare än efter det att häktningsbeslutet har verkställts eller hindret för den misstänktes närvaro vid rätten har upphört. Då rätten beslutar om häktning skall, om inte åtal redan har väckts, rätten sätta ut den tid, inom vilken åtal skall väckas. Tiden får inte bestämmas längre än vad som är oundgängligen nödvändigt. Är den utsatta tiden otillräcklig, får rätten medge förlängning av tiden, om detta begärs före tidens utgång. Den misstänkte eller hans försvarare skall om möjligt beredas tillfälle att yttra sig. Väcks inte åtal , skall rätten, så länge den misstänkte är häktad och till dess åtal har väckts, med högst hålla ny förhandling i häktningsfrågan och därvid särskilt se till att utredningen bedrivs så skyndsamt som möjligt. Är det med hänsyn till utredningen eller av annan anledning uppenbart att förhandling inom nu angiven tid skulle vara utan betydelse, får rätten bestämma längre tids mellanrum. 6 Senaste lydelse 1987:1211. Om den misstänkte inte är häktad, får rätten, på yrkande av åklagaren, förordna att han eller hon ska häktas. I fråga om tillstånd till restriktioner gäller bestämmelserna i 5 a och 5 b §§.Vid tillämpning av första stycket ska bestämmelserna i detta kapitel om häktning, i de fall där det finns risk för att den misstänkte undandrar sig straff, gälla även i de fall där det finns risk för att den misstänkte undandrar sig utvisning. Om rätten har beslutat om utvisning får den på yrkande av åklagaren förordna om 2019/20:129 Bilaga 2 vara utan betydelse, får rätten bestämma längre tids mellanrum. Tid för åtals väckande behöver inte bestämmas då rätten beslutar om häktning enligt 3 § eller om häktning av någon som inte är närvarande vid rätten. Rätten skall häva ett Rätten ska häva ett 1.om inte inom den tid som avses i 18 § åtal har väckts eller förlängning av tiden har begärts, Innan åtal har väckts, får häktningsbeslutet hävas även av åklagaren. Rätten skall underrättas om åtgärden. 2.i fall som avses i 4 a § och 23 §lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare inte åtal har väckts eller förlängning av tiden begärts den dag då fristen går ut eller 3.om det inte längre finns skäl för beslutet. Ett beslut om häktning av misstänkt får hävas även av åklagaren med undantag för när rätten har beslutat om häktning med stöd av 46 kap. 15 §. Rätten ska underrättas om åtgärden. Döms den misstänkte för brottet och är han häktad, skall rätten, enligt de grunder som anges i detta kapitel, pröva om han skall stanna kvar i häkte till dess domen vinner laga kraft. Om den misstänkte inte är häktad, får rätten förordna att han skall häktas. I fråga om tillstånd till restriktioner gäller bestämmelserna i 5 a §. Vid tillämpning av första stycket skall bestämmelserna i detta kapitel om häktning, i de fall där det finns risk för att den misstänkte undandrar sig straff, gälla även i de fall där det finns risk för att den misstänkte undandrar sig utvisning. Om rätten har beslutat om utvisning får den förordna om häktning trots att det Senaste lydelse 1987:1211. Senaste lydelse 1998:601. för brottet inte är föreskrivet fängelse eller däröver. Förordnandet om häktning skall dock inte gälla då den dömde avtjänar en frihetsberövande påföljd som han har dömts till i målet. häktning trots att det för brottet inte är föreskrivet fängelse eller ska dock inte gälla då den dömde avtjänar en frihetsberö- vande påföljd som han eller hon har dömts till i målet. Den som är gripen, anhållen eller Den som är gripen, anhållen eller häktad skall tas i förvar. häktad ska tas i förvar. är gripen behöver dock inte tas i gripen behöver dock inte tas i för- förvar om det inte är nödvändigt var om det inte är nödvändigt med med hänsyn till ändamålet med gri- hänsyn till ändamålet med gripan- pandet, ordning eller säkerhet. det, ordning eller säkerhet. som häktas skall utan dröjsmål fö-