prop · H703192 · 2020-06-30 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2019/20:192 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . har granskat om det finns skillnader mellan olika arbetsförmedlares arbetssätt och resultat som innebär att det finns effektiviseringspotential i förmedlingsverksamheten. Granskningens resultat presenteras i rapporten i förmedlingsverksamheten –förmedlarnas attityder och arbetssätt har betydelse (RiR 2020:5). Granskningen visar bland annat att arbetsförmedlare med en positiv attityd till arbetssätt som ska främja sökaktivitet är mer framgångsrika i att få arbetssökande i arbete. Dessa arbetsförmedlare skickar också fler förslag på arbeten att söka till arbetssökande. Granskningen visar också att det finns stora skillnader i hur ofta arbetsförmedlare beviljar arbetssökande utbildningsinsatser och insatser från externa aktörer. finner också att arbetsförmedlare som har en positiv attityd till externa aktörer oftare beviljar sådana insatser, som dessa arbetsförmedlare inte uppnår bättre resultat. lämnar ingen rekommendation till regeringen i sin rapport. Regeringen förutsätter att Arbetsförmedlingen arbetar för att anslagsmedlen för förmedlingsverksamhet används effektivt. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning .............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................. Regeringens åtgärder med anledning av förmedlingsverksamheten – förmedlarnas.............................attityder och arbetssätt har betydelse RiR 2020:5 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1Ärendet och dess beredning har granskat om det finns skillnader mellan olika arbetsförmedlares arbetssätt och resultat som innebär att det finns effektiviseringspotential i förmedlingsverksamheten. Granskningen har redovisats i rapporten i förmedlingsverksamheten – förmedlarnas attityder och arbetssätt har betydelse (RiR 2020:5), se bilagan. överlämnade till regeringen . Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen har fått tillfälle att inkomma med synpunkter (A2020/00421/A), vilket myndigheten också gjort. Rekommendationerna som riktar sig till Arbetsförmedlingen behandlas inte i denna skrivelse. har granskat om det finns skillnader mellan olika arbetsförmedlares arbetssätt och resultat som innebär att det finns effektiviseringspotential i förmedlingsverksamheten. Analysen avser arbetssökande som blev inskrivna – . Deltagare i etableringsprogrammet, personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, ungdomar, deltagare i det förstärkta stödet från och de som vid inskrivningen var deltidsarbetssökande eller ombytessökande, dvs. arbetssökande som har ett jobb men som söker nytt jobb, är exkluderade. resultat gäller i första hand den grupp av sökande de har studerat, och kan inte utan vidare generaliseras till andra grupper av sökande. bedömer att ett mer sökaktivitetsinriktat arbetssätt kan öka måluppfyllelsen för verksamheten. analys visar att arbetsförmedlare med en positiv attityd till arbetssätt som ska främja sökaktivitet får fler sökande i arbete. Sökaktivitetsinriktade arbetsförmedlare skickar också fler platsförslag och platsanvisningar till sökande. Det tyder på att ett mer sökaktivitetsinriktat arbetssätt kan resultera i att fler sökande får arbete. bedömer vidare att det är möjligt att uppnå en högre måluppfyllelse, givet de utgifter som läggs på arbetsmarknadspolitiken, genom att åstadkomma en mer enhetlig och träffsäker tilldelning av utbildningsinsatser och insatser från externa aktörer. Granskningen visar att det finns stora skillnader i hur ofta arbetsförmedlare beviljar sökande dessa insatser. En mer enhetlig och träffsäker tilldelning skulle innebära att insatser i högre grad tilldelas sökande som har större nytta av 2019/20:192 insatserna. En mer enhetlig tilldelning av insatser skulle också bidra till ökad likvärdighet i den service som Arbetsförmedlingen ger till sökande. Ökad kunskap om betydelsen av att arbeta sökaktivitetsinriktat borde kunna påverka förmedlarnas arbetssätt i denna riktning. Enligt är en trolig förklaring till att arbetsförmedlare i varierad utsträckning använder sig av insatser att de gör olika bedömningar av om en insats är lämplig för arbetssökande med likartade förutsättningar. Det borde, enligt , vara möjligt att uppnå större samstämmighet i dessa bedömningar. menar att Arbetsförmedlingen exempelvis genom internutbildningar och erfarenhetsutbyte kan påverka arbetsförmedlarna att arbeta mer sökaktivitetsinriktat. Ett ytterligare sätt att uppnå ett mer sökaktivitetsinriktat arbetssätt kan, enligt , vara att tydligare prioritera arbetet med platsförslag och platsanvisningar i styrningen av verksamheten. tar också upp att internutbildningar, erfarenhetsutbyte och uppföljning av hur olika arbetsförmedlare eller arbetslag ligger till i förhållande till vad som kan förväntas samt återkoppling till förmedlarna kan leda till en mer enhetlig och träffsäker bedömning. Vidare menar att en mer enhetlig och träffsäker bedömning kan uppnås genom en ökad användning av stöd i bedömningarna. har i en tidigare granskning konstaterat att de metoder för förmedlingsarbetet som Arbetsförmedlingen har utvecklat står på svag kunskapsbas och att myndigheten inte på något systematiskt sätt följer upp hur arbetet bedrivs på lokalkontor och av enskilda arbetsförmedlare. Vidare pekar på att förmedlarna önskar ett ökat erfarenhetsutbyte och kollegialt lärande, särskilt i vidare kretsar och mellan kontor. Den här granskningen visar, enligt , att de internutbildningar som riktas till förmedlarna har ett begränsat inslag av erfarenhetsutbyte och kunskapsförmedling om effekten av olika arbetssätt. använder arbetsförmedlare sällan bedömningsstödet, som ska hjälpa dem att avgöra vilka sökande som kan vara aktuella för insatser. rekommenderar Arbetsförmedlingen att göra följande när förutsättningarna för myndighetens framtida uppdrag är klarlagda: •Främja ett mer sökaktivitetsinriktat arbetssätt. Ett sätt att göra så kan vara att genom internutbildning och erfarenhetsutbyte. Ett annat sätt kan vara att tydligare prioritera arbetet med platsförslag och platsanvisningar i styrningen av verksamheten. •Säkerställa en mer enhetlig och träffsäker tilldelning av kostsamma insatser. Det kan exempelvis göras genom uppföljning av hur olika förmedlare eller arbetslag ligger i förhållande till vad som kan förväntas, genom internutbildning och erfarenhetsutbyte eller genom en ökad användning av någon form av stöd i bedömningarna. 3Regeringens bedömning av iakttagelser Regeringen välkomnar granskning. En väl utformad aktiv arbetsmarknadspolitik bidrar till att fler kan komma i jobb. Att förmedlingsverksamheten är effektiv och likvärdig är centralt för en väl fungerande arbetsmarknad. I den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna framgår det att Arbetsförmedlingen ska reformeras i grunden. Regeringen har i regleringsbrevet för gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att förbereda reformeringen av Arbetsförmedlingen. Uppdraget omfattar att utveckla mer enhetliga och träffsäkra arbetsmarknadspolitiska bedömningar i syfte att de arbetsmarknadspolitiska insatserna kan användas mer effektivt givet tillgängliga medel. iakttagelser bör vara ett bidrag i det arbetet. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser lämnar ingen rekommendation till regeringen i sin granskning. Regeringen förutsätter att Arbetsförmedlingen arbetar för att anslagsmedlen för förmedlingsverksamhet används effektivt. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. –förmedlarnas attityder och arbetssätt har betydelse är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-553-4 rir 2020:5 omslagets originalfoto: fizkes tryck: interntryckeri, 2020 E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N T I L L R I K S D A G E N B E S L U T A D : 2 0 2 0 - 0 2 - 2 0 D N R : 3 . 1 - 2 0 1 7 - 0 8 5 5 R I R 2 0 2 0 : 5 Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport: –förmedlarnas attityder och arbetssätt har betydelse har granskat effektiviteten i Arbetsförmedlingens förmedlingsverksamhet. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Den innehåller slutsatser och rekommendationer som avser Arbetsförmedlingen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Revisionsdirektör och enhetschef har medverkat i den slutliga handläggningen. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Kriterier för bedömning av effektivitet Hur skiljer sig arbetsförmedlarnas resultat och arbetssätt åt? Vad förklarar skillnaderna i resultat och arbetssätt? Attityder och egenskaper vi undersöker Tidigare studier som ligger till grund för enkäten Hur vi mäter attityder Insatser för arbetssökande och stöd till förmedlarna R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N 4R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N mål med arbetsmarknadspolitiken är att den ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsförmedlingen ska verka för målet genom bland annat förmedlingsarbete och arbetsmarknadspolitiska insatser som syftar till att arbetssökande ska få jobb. har dock matchningen försämrats och en allt större andel av de arbetssökande har svårt att hitta arbete. Arbetsförmedlarna ska genomföra politiken och omsätta den till konkreta beslut genom att bedöma den arbetssökandes behov, ge stöd och följa upp den enskildes arbetssökande samt vid behov anvisa till insatser som stärker kompetensen på olika sätt. De har ett betydande mått av handlingsutrymme att fatta beslut om vilken typ av stöd den enskilde behöver. Det finns fördelar med detta eftersom arbetssökandes behov av insatser varierar. Dock visar en tidigare studie att det finns en stor variation i hur väl arbetsförmedlare lyckas med att få de sökande Det indikerar att förmedlare inte alltid väljer de mest effektiva arbetssätten och att sökande inte får en likvärdig service. Med anledning av detta har granskat om det finns skillnader mellan arbetsförmedlares arbetssätt och resultat som innebär att det finns effektiviseringspotential i förmedlingsverksamheten. bedömer att förmedlingsverksamheten kan effektiviseras. Arbetsförmedlingen skulle uppnå en högre måluppfyllelse om förmedlarna arbetade mer sökaktivitetsinriktat och om kostsamma insatser tilldelades mer enhetligt och träffsäkert. Förmedlare bör arbeta mer sökaktivitetsinriktat. bedömer att ett mer sökaktivitetsinriktat arbetssätt kan öka måluppfyllelsen för verksamheten. Det gäller åtminstone för den grupp som omfattas av studien. Vår analys visar att förmedlare med en positiv attityd till arbetssätt som ska främja sökaktivitet får fler sökande i arbete. Sökaktivitetsinriktade förmedlare skickar också fler platsförslag och platsanvisningar till sökande. Det tyder på att ett mer sökaktivitetsinriktat arbetssätt kan resultera i att fler sökande får arbete. Resultatet stämmer överens med tidigare studier. För att illustrera storleksordningen på effekten har vi tagit fram ett räkneexempel. Det visar att om samtliga förmedlare vore lika sökaktivitetsinriktade som den fjärdedel som är mest sökaktivitetsinriktade skulle fler vara i arbete , allt annat lika. I verkligheten skulle dock effekten sannolikt vara minde på grund av undanträngningseffekter. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N En mer träffsäker tilldelning av kostsamma insatser bör åstadkommas bedömer vidare att det är möjligt att uppnå en högre måluppfyllelse, givet de utgifter som läggs på arbetsmarknadspolitiken, genom att åstadkomma en mer enhetlig och träffsäker tilldelning av utbildningsinsatser och insatser från externa aktörer. Det gäller åtminstone för den grupp av sökande som vistuderat i granskningen. Granskningen visar att det finns stora skillnader i hur ofta förmedlare beviljar sökande dessa insatser. Följande räkneexempel illustrerar spridningen. Dubbelt så många beslut om insatser från externa aktörer skulle ha fattats, om samtliga förmedlare fattade lika många sådana beslut som den fjärdedel som gör det allra mest, allt annat lika. Vi finner också att förmedlare som har en positiv attityd till externa aktörer oftare beviljar sådana insatser, som de inte uppnår bättre resultat. En mer enhetlig och träffsäker tilldelning skulle innebära att insatser i högre grad tilldelas till sökande som har större nytta av insatserna. En mer enhetlig tilldelning av insatser skulle också bidra till ökad likvärdighet i den service som Arbetsförmedlingen ger till sökande. Olika sätt att styra förmedlingsverksamheten Vår analys har visat att inställningen till olika arbetssätts effektivitet påverkar i vilken grad förmedlare använder sig av dessa. Ökad kunskap om betydelsen av att arbeta sökaktivitetsinriktat borde kunna påverka förmedlarnas arbetssätt i denna riktning. En trolig förklaring till att förmedlare i varierad utsträckning använder sig av insatser är att de gör olika bedömningar av om en insats är lämplig för arbetssökande med likartade förutsättningar. Det borde vara möjligt att uppnå större samständighet i dessa bedömningar. Arbetsförmedlingen kan exempelvis genom internutbildningar och erfarenhetsutbyte påverka förmedlarna att arbeta mer sökaktivitetsinriktat och att göra mera enhetliga och träffsäkra bedömningar. Andra sätt kan vara genom uppföljning av hur olika förmedlare eller arbetslag ligger till i förhållande till vad som kan förväntas samt genom återkoppling till förmedlarna. Ett annat sätt att uppnå en mer enhetlig och träffsäker bedömning kan vara genom ökad användning av stöd i bedömningarna. Ett annat sätt att uppnå ett mer sökaktivitetsinriktat arbetssätt kan vara att tydligare prioritera arbetet med platsförslag och platsanvisningar i styrningen av verksamheten. 6R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Brister i styrningen och efterfrågan på erfarenhetsutbyte De möjligheter till styrning som vi redogjort för ovan används i begränsad utsträckning . har tidigare konstaterat att de metoder för förmedlingsarbetet som Arbetsförmedlingen har utvecklat står på svag kunskapsbas och att myndigheten inte på något systematiskt sätt följer upp hur arbetet bedrivs på lokalkontor och av enskilda arbetsförmedlare. Vidare har det visat sig att förmedlarna önskar ett ökat erfarenhetsutbyte och kollegialt lärande, särskilt i vidare kretsar och mellan kontor. Den här granskningen visar att de internutbildningar som riktas till förmedlarna har ett begränsat inslag av erfarenhetsutbyte och kunskapsförmedling om effekten av olika arbetssätt. använder förmedlare sällan bedömningsstödet, som ska hjälpa dem att avgöra vilka sökande som kan vara aktuella för insatser. För att genomföra analysen har vi använt oss av ett rikt datamaterial besående av såväl registerdata som data från en enkät som skickat till arbetsförmedlare för att mäta förmedlarnas attityder till bland annat arbetssätt. I analysen har vi jämfört förmedlare inom samma kontor. Vi har även kontrollerat för de sökandes bakgrund och egenskaper. Analysen avser sökande som blev inskrivna Deltagare i etableringsprogrammet, personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, ungdomar, deltagare i det förstärkta stödet från och de som vid inskrivningen var deltidsarbetssökande eller ombytessökande är exkluderade. Våra resultat gäller i första hand den grupp av sökande vi studerat, och kan inte utan vidare generaliseras till andra grupper av sökande. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Regeringen har aviserat en reform av Arbetsförmedlingen som innebär att delar av förmedlingsarbetet ska bedrivas av externa utförare. Därför finns det en viss osäkerhet om hur rollen för Arbetsförmedlingens förmedlare kommer att se ut . rekommenderar därför Arbetsförmedlingen att när förutsättningarna för myndighetens framtida uppdrag är klarlagda: •Främja ett mer sökaktivitetsinriktat arbetssätt. Ett sätt att göra så kan vara att genom internutbildning och erfarenhetsutbyte. Ett annat sätt kan vara att tydligare prioritera arbetet med platsförslag och platsanvisningar i styrningen av verksamheten. rekommenderar Arbetsförmedlingen att: •Säkerhetsställa en mer enhetlig och träffsäker tilldelning av kostsamma insatser. Det kan exempelvis göras genom uppföljning av hur olika förmedlare eller arbetslag ligger i förhållande till vad som kan förväntas, genom internutbildning och erfarenhetsutbyte eller genom en ökad användning av någon form av stöd i bedömningarna. 8R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 1.1 Motiv till granskning Statens utgifter för Arbetsförmedlingen och dess verksamhet är omfattande. Anslaget för Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader uppgick till och anslaget för arbetsmarknadspolitiska program och insatser uppgick till drygt 10 miljarder kronor.1 mål med arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad.2 har dock matchningen försämrats och en allt större andel av de arbetssökande har svårt att hitta arbete. Försämringen beror bara delvis på att sökandesammansättningen har förändrats.3 Vid ingången av 2019 fanns det cirka 7 000 arbetsförmedlare.4 Arbetsförmedlarna är vad man inom forskningen kallar närbyråkrater. De ska omforma generella direktiv till konkreta beslut gentemot enskilda individer. Arbetsförmedlarnas arbete styrs av lagar och förordningar, interna processbeskrivningar och resultatmål. Överlag finns dock ett betydande handlingsutrymme för arbetsförmedlarna i det enskilda fallet. Deras uppdrag är komplext. De ska göra en god bedömning av vilka arbetssökande som behöver olika insatser, så som utbildningsinsatser, arbetspraktik och subventionerade anställningar. De ska också stödja de arbetssökande genom att kartlägga behov, motivera och vägleda. Vidare ska de kontrollera om de sökande sköter sitt jobbsökande. Arbetsförmedlarna och deras agerande är således avgörande för den utformade politikens möjligheter att få genomslag. Eftersom de arbetssökandes förutsättningar och behov varierar kan det vara rimligt att förmedlarna har ett betydande handlingsutrymme. Men en tidigare studie visar att den enskilda arbetsförmedlaren har betydelse för hur det går för de arbetssökande på arbetsmarknaden.5 Det indikerar att förmedlare inte alltid väljer de mest effektiva arbetssätten och att sökande inte får likvärdig service. Det finns även internationell litteratur som visar att enskilda arbetsförmedlares arbetssätt och attityder påverkar den arbetssökandes sannolikhet att få jobb. Men det finns få och begränsade exempel som berör svenska förhållanden. i en tidigare granskning funnit att de metoder för arbetet som Arbetsförmedlingen har utvecklat står på svag kunskapsbas och att myndigheten inte på något systematiskt sätt följer upp hur arbetet bedrivs på lokalkontor och av 2018/19:1 Utgiftsområde 14, bet. 2018/19:AU2, rskr. 2018/19:112. 2011/12:1 Utgiftsområde 14, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88. 3Riksrevisionen, Matchningen på arbetsmarknaden – sökandesammansättningens betydelse, 2017. 4Uppgifter från Arbetsförmedlingens personalregister. 5Lagerström, ”How Important are Caseworkers - and Why? New Evidence from Swedish Employment Offices”, 2011. 6Riksrevisionen, Arbetsförmedlingens matchningsarbete – svag kunskapsbas och brister i styrningen, 2019. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Syftet med granskningen är att besvara granskningsfrågan: Finns det skillnader mellan arbetsförmedlares arbetssätt och resultat som innebär att det finns effektiviseringspotential i förmedlingsverksamheten? För att uppfylla syftet besvaras följande undersökningsfrågor: 1.Hur skiljer sig arbetsförmedlarnas resultat och arbetssätt åt? 2.Vad förklarar skillnaderna i resultat och arbetssätt? Med resultat avses sannolikheten att de sökande får arbete. Arbetssätt definieras närmare i avsnitt 2.2.5. De båda undersökningsfrågorna besvaras i kapitel 3 respektive kapitel 4. Att besvara undersökningsfrågorna är emellertid inte tillräckligt för att svara jakande på granskningsfrågan. Även om vi hittar skillnader, och kan förklara vad de beror på, måste det vara möjligt för myndigheten att göra något åt dessa skillnader. Detta diskuteras i kapitel 5, där vi också besvarar granskningsfrågan. Granskningen avser verksamheten som den bedrevs –. Granskningen avser arbetssökande som inte tillhör någon särskild grupp (se avsnitt 3.1). De förändringar av Arbetsförmedlingen som skedde har inte granskats. 1.3 Kriterier för bedömning av effektivitet Granskningen tar sin utgångspunkt i mål med arbetsmarknadspolitiken och regeringens uppdrag till Arbetsförmedlingen. mål med arbetsmarknadspolitiken är att insatserna ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad. Arbetsförmedlingens uppdrag är att verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft, prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden och bidra till att stadigvarande öka sysselsättningen på lång sikt.7 Att arbetssökande skyndsamt övergår till arbete är enligt nödvändigt för att uppnå mål om en väl fungerande arbetsmarknad och för att Arbetsförmedlingens ska klara sitt uppdrag att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft. 7Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 10 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N För att svara på den övergripande granskningsfrågan studerar vi två aspekter av effektivitet. För det första studerar vi en form av måluppfyllelse, närmare bestämt vilken betydelse som förmedlarna har för sannolikheten att de sökande får arbete. Vi mäter inte effekten av arbetsförmedlingsarbetet på arbetsmarknadens funktionssätt i stort. Eventuella undanträngningseffekter eller jämnviktseffekter beaktas inte i granskningen. För det andra syftar granskningen till att undersöka om Arbetsförmedlingen mer kostnadseffektivt kan få arbetssökande i jobb. I granskningen diskuterar vi därför måluppfyllelsen i relation till kostnader. 1.4 Metod och genomförande Granskningsfrågan besvaras i huvudsak med analys av registerdata och data från den enkät som skickat till arbetsförmedlare. Registerdata kommer från Arbetsförmedlingen, () och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF). Analysen avser nyinskrivna sökande som inte tillhör någon särskild grupp. Deltagare i etableringsprogrammet, personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, ungdomar, deltagare i det förstärkta stödet från och de som vid inskrivningen var deltidsarbetssökande eller ombytessökande är exkluderade. Den empiriska strategin och modellspecifikationer redovisas i kapitel 3 och 4. Bilaga 1 redogör för tidigare litteratur. I bilaga 2 redovisar vi urval, resultat och bortfallsanalys för den enkät vi har skickat till arbetsförmedlare.