prop · H70386 · 2020-03-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2019/20:86 Svenskt deltagande i militär insats för stärkt Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande till och med för att på malisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och att styrkan även ska kunna verka på territorium inom ramen för deltagandet i insatsen, förutsatt att en inbjudan från finns. Den totala styrkan beräknas under normala omständigheter bestå av högst 150 personer. Om behov uppstår ska styrkan tillfälligt kunna förstärkas med högst 100 personer. Det svenska förbandet ska framför allt kunna understödja, undsätta och förstärka pågående insatser inom Task Force Takuba. Det svenska bidraget ska också kunna bidra till att genomföra Task Force Takubas mandat i övrigt inom befintliga resurser och förmågor. I propositionen redogör regeringen för •situationen och säkerhetsläget i och insatsområdet •Sveriges och det internationella samfundets engagemang i •sina resonemang kring målet med det svenska deltagandet i insatsen •sina överväganden inför ett svenskt deltagande i insatsen. Avslutningsvis redogörs för bidragets ekonomiska konsekvenser. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Det internationella samfundets och engagemang i Folkrättslig grund för insatsen .......................................................... Det svenska bidragets målsättningar................................................. Task Force Takuba och det föreslagna svenska bidraget ................ Regeringens överväganden och förslag .......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ......... medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande till och med för att på malisk inbjudan delta i insatsen Task Force Takuba i och att styrkan även ska kunna verka på territorium inom ramen för deltagandet i insatsen, förutsatt att en inbjudan från finns. Ärendet och dess beredning inleddes en fransk militär insats i , Operation Serval, på malisk inbjudan, i syfte att hejda väpnade extremistgruppers framryckning och stödja säkerhetsstyrkor. Operation Serval av den franskledda insatsen Operation Barkhane. Operation Barkhane omfattar i huvudsak konventionella styrkor och är inriktad på bekämpning av väpnade terroristgrupper i . har det skett en markant ökning av de väpnade extremistgruppernas aktiviteter med omfattande attentat mot såväl militära och civila mål i gränsområdet mellan , och . denna bakgrund har beslutat inkludera en multinationell specialförbandsstyrka benämnd Task Force Takuba i den befintliga Operation Barkhane som ska sättas in med fokus på området sydost om Regionen gränsar mot och , och i gränslandet mellan de tre länderna verkar ett antal väpnade Task Force Takubas uppgift ska vara att bistå säkerhetsstyrkor med att bekämpa väpnade terroristgrupper på regering om möjligheten att bidra till Task Force Takuba. Frågan om svenskt deltagande i Task Force Takuba har beretts inom uppdrog regeringen åt Försvarsmakten att planera och vidta förberedelser för deltagande i insatsen. Läget i har fortsatt försämrats , framför allt i men även i de norra delarna av landet. Landet präglas av säkerhetsmässiga, politiska, ekonomiska, och humanitära utmaningar. Den statliga närvaron är begränsad, inte minst i norra och centrala , med långtgående konsekvenser för människors levnadsvillkor. är ett av världens fattigaste länder. Bland 189 länder på UNDP:s index över mänsklig utveckling (HDI) kom på 184 plats . råder ett spänt förhållande i mellan dels folkgrupperna i den södra delen av landet, som traditionellt dominerar det politiska och ekonomiska livet, dels olika minoritetsfolk i norr, bland annat tuareger. har dessa motsättningar övergått i våldsamheter och det förekommer därtill andra typer av sammandrabbningar mellan befolkningsgrupper i , inklusive . Säkerhetssituationen har komplicerats ytterligare av en ökning av terrorism och kriminella aktiviteter, såsom illegal handel med vapen, droger och människor. Som en konsekvens av det allvarliga säkerhetsläget har över 1 000 skolor stängts. Både i islamiska () och Daesh har etablerat sig i delar av . bildades gruppen Jama'a ul-Islam wa al- Muslimin' (JNIM), där bland annat AQIM ingår. I har flera nya grupper bildats, varav vissa har kopplingar till Daesh. statlig närvaro skapar utrymme för de extremistiska våldsbejakande gruppernas verksamhet. Terroristattentat sker regelbundet riktade mot såväl civila och maliska säkerhetsstyrkor som den internationella civila och militära närvaron. Konflikter mellan befolkningsgrupper ökar, bland annat till följd av kamp om krympande naturresurser. Det försämrade säkerhetsläget i bidrar till instabilitet i den kringliggande regionen. Gränsområdet mellan , och , det så kallade tregränsområdet, präglas av svag statlig närvaro vilket har möjliggjort att extremistgrupper har kunnat utnyttja lokalt missnöje för rekrytering. Grupper med kopplingar till Daesh är verksamma i området, vilket har lett till ett ökat antal terroristattacker, inklusive mot civilbefolkningen. En del av området fungerar som transportled för såväl legala som illegala varor. Antalet internflyktingar i har ökat drastiskt och den humanitära situationen har förvärrats avsevärt. kom på plats 189 av 189 länder på UNDP:s index över mänsklig utveckling (HDI) . har flera större attacker genomförts mot nigerisk militär, nära gränsen mot . Daesh har tagit på sig ansvaret. uppstod en säkerhetskris i då en tuareggrupp, Nationella rörelsen för Azawads befrielse (MNLA), tog till vapen mot försvarsmakt. Gruppen ville ta kontroll över ett geografiskt område som tuaregerna kallar Azawad. MNLA utmanövrerades av olika väpnade extremistgrupper och kriminella grupper. inledde väpnade extremistgrupper i norra en offensiv söderut mot huvudstaden . Ett fredsavtal undertecknades 2015. Signatärerna är , regeringstrogna grupper (inom den koalition som benämns Plattformen), samt de grupper som stridit för ett ökat självstyre i norr (den så kallade Koordinationen eller CMA – Coordination des mouvements de l’Azawad). utgör en grund för arbetet med att långsiktigt bygga fred, skapa stabilitet och bidra till utveckling. Avtalet omfattar decentralisering, institutionella frågor, försvar och säkerhet, ekonomisk utveckling och försoning. I samband med undertecknandet av fredsavtalet inrättades även en uppföljningskommitté (Comité de Suivi de l’Accord – CSA). Vissa framsteg har gjorts i genomförandet av fredsavtalet, såsom i den föreskrivna decentraliseringen av statsförvaltningen och genomförandet av DDR-processen (avväpning, demobilisering och återintegrering). Däremot har centrala delar av avtalet inte genomförts, exempelvis vad gäller politiska och institutionella reformer. De regeringstrogna grupperna inom den koalition som benämns Plattformen präglas av interna motsättningar. sammanträdde inte mellan , trots att den ska träffas . genomfördes en nationell dialog om bland annat vägen framåt för frågor som är kopplade till fredsavtalet, exempelvis reform av konstitutionen. Dialogen bojkottades dock av viktiga delar av den politiska oppositionen och civilsamhället samt bitvis även av CMA. I presidentvalet blev den sittande presidenten omvald efter en andra valomgång. Premiärminister , som efter valet fick fortsatt förtroende av president , avgick tillsammans med sin regering efter kritik från oppositionen, folkliga protester och hot om misstroendeförklaring av parlamentet. presenterade den nye premiärministern 2019/20:86 Boubou Cissé en ny regering, som inkluderar medlemmar från den politiska oppositionen. De parlamentsval som skulle ha hållits sköts upp, och beslutade parlamentet att förlänga nuvarande ledamöters mandat fram till . Regeringen planerar att genomföra valen . Situationen för mänskliga rättigheter är fortsatt mycket oroande. Kränkningar av och övergrepp mot de mänskliga rättigheterna kopplade till säkerhetsläget rapporteras regelbundet. Kränkningarna omfattar bland annat utomrättsliga avrättningar, tortyr eller annan kränkande behandling, sexuellt våld samt godtyckliga frihetsberövanden. Kränkningar av de mänskliga rättigheterna rapporteras ha begåtts bland annat av säkerhetsstyrkor. Liknande problematik har rapporterats om G5 Sahelstyrkan (se närmare om denna i avsnitt 4). Straffriheten är utbredd. Problem till följd av låg statlig närvaro i delar av landet är en utmaning för rättsstatens principer. Det förekommer lokala protester mot delar av den internationella militära närvaron i . De humanitära behoven i och Sahelregionen är fortsatt omfattande och fortsätter att öka. Enligt FN (OCHA) behöver 4,3 miljoner människor i humanitärt stöd, framför allt i de norra och centrala delarna av landet. Det internationella samfundet har inte kunnat möta behoven av humanitära insatser. Konfliktdrabbade regioner är särskilt utsatta och problem med tillträde till drabbade regioner för humanitära organisationer kvarstår. Konflikten i har även bidragit till att många människor flyr inom och mellan länderna i regionen. 4Det internationella samfundets och engagemang i Det internationella samfundets engagemang i gick in i en ny, mer omfattande fas i samband med det väpnade upproret. har bland andra FN och EU genomfört en rad åtgärder och upprättat flera insatser för att motverka att säkerheten och den humanitära situationen förvärras. På begäran av var först på plats med den militära insatsen Operation Serval . Operation Serval ersattes 2014 av den franskledda insatsen Operation Barkhane, som är inriktad på bekämpning av väpnade terroristgrupper i . Operation Barkhane har stärkt sitt samarbete med försvarsmakterna i , och och genomför gemensamma operationer. Med stöd av kapitel VII inrättades FN:s stabiliseringsinsats i , Minusma. Minusmas övergripande mål är att stödja genomförandet av fredsavtalet . De franska styrkorna har ett säkerhetsrådsmandat att ingripa till stöd för Minusma när insatsen är under ett överhängande allvarligt hot. Minusma stöttar i sin tur Operation Barkhane, och G5 Sahelstyrkan, med viss logistik vid behov. Minusma och Operation Barkhane har ett löpande utbyte som omfattar nödvändig koordinering, informationsutbyte, och när så är tillämpligt stöd inom ramen för insatsernas respektive mandat och etablerade arbetsformer. finns en integrerad FN-strategi för , United Nations Integrated Strategy for the (Uniss), som ska utgöra ett ramverk för det internationella samfundets verksamhet i regionen. Ett av strategins tre strategiska mål är att nationella och regionala organisationer och samarbeten som arbetar för säkerhet ska vara kapabla att bemöta gränsöverskridande hot. finns en oberoende expert, utsedd av FN, med uppdrag att stödja i dess ansträngningar att främja och skydda mänskliga rättigheter i landet. antog 2017 resolution (2017) som inrättade en sanktionsregim för . Denna omfattar reserestriktioner och frysningsåtgärder mot personer och enheter som exempelvis hotar fred, säkerhet och stabilitet i landet. Sanktionsregimen ska verka till stöd för fredsavtalet . har åtta personer listats av sanktionskommittén. I enlighet med fredsavtalet har FN etablerat en internationell för . FN:s generalsekreterare utnämnde medlemmarna i kommissionen och ambassadör till dess ordförande. Kommissionen ska utreda allvarliga brott mot humanitär rätt och mänskliga rättigheter i begångna mellan och , datumet då kommissionen upprättades. Internationella brottmålsdomstolens (ICC) åklagare inledde, efter hänskjutande av , en förundersökning om krigsförbrytelser som misstänks ha begåtts på territorium . En person har dömts till fängelse för krigsförbrytelse och ytterligare en person står åtalad för krigsförbrytelse och brott mot mänskligheten. EU och dess medlemsstater har intagit en aktiv roll i hanteringen av krisen i . har EU en särskild representant () för . Europeiska kommissionen har avsatt stöd inom ramen för den elfte europeiska utvecklingsfonden (EDF 11) motsvarande –2020. Inom ramen för för nödåtgärder i har allokerats till projekt som syftar till att hantera grundorsakerna till irreguljär migration i . EU har två krishanteringsinsatser i . Träningsmissionen EUTM har till uppgift att ge rådgivning och stöd för stärkande av landets försvarsmakt i syfte att återupprätta den maliska statens kontroll över sitt territorium. EUTM har ett icke-exekutivt mandat och har således inte mandat att delta i skarpa insatser. EUCAP är en civil rådgivningsinsats riktad mot säkerhetssektorn. Inom ramen för det samarbete, benämnt G5 , som länderna , , , och etablerade 2014, fattades 2017 beslut om att inrätta en gemensam säkerhetsstyrka (G5 ) i syfte att bekämpa terrorism, transnationell organiserad brottslighet och trafficking i ländernas gränsområden. Styrkan har inte nått full operativ kapacitet och lider fortfarande av brister när det gäller förmåga, utbildning och material. EU bidrar finansiellt till G5 Sahels gemensamma säkerhetsstyrka, inklusive till dess ramverk för mänskliga rättigheter (Human Rights and International Humanitarian ), som utarbetas och genomförs med stöd från 2019/20:86 OHCHR. har välkomnat G5 Sahelstyrkan och uppmanat FN, Afrikanska Unionen, EU och stater som deltar i styrkan till stöd för styrkans fulla operationalisering. Mot bakgrund av det försämrade säkerhetsläget i och andra delar av lyfte den regionala organisationen frågan om antiterrorismsamarbete i och . Vid det senaste högnivåmötet, , antogs en regional handlingsplan för perioden –2024 för att bekämpa terrorismen. har bidragit med en väpnad styrka till Minusma och medgav att regeringen fortsätter ställa en svensk väpnad styrka till Minusmas förfogande till , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för den väpnade styrkan enligt beslut av (prop. 2019/20:29, bet. 2019/20:UFöU3, rskr. 2019/20:94). Den svenska styrkan kommer under normala omständigheter att utgöras av ett lätt skyttekompani om 220 personer som ska vara baserade på den tyska campen i . har bidragit med personal till EUTM . har bidragit med personal till EUCAP . Det svenska arbetet med agendan för kvinnor, fred och säkerhet utgör en integrerad del av det breda svenska engagemanget i . säkerställde till exempel under medlemskapet i 2017– 2018 att FN-insatser, inklusive Minusma, inkluderade ett mandat att arbeta med dessa frågor. Nuvarande strategi för utvecklingssamarbete med omfattar perioden –2020. Strategin omfattar sammantaget och genomförs av Sida () och (). Verksamheten kan indelas i insatser till stöd för stärkt demokrati och jämställdhet samt ökad respekt för mänskliga rättigheter, mänsklig säkerhet och frihet från våld, samt förbättrad miljö, begränsad klimatpåverkan och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan, klimatförändringar och naturkatastrofer. beslutade regeringen att tillföra till den regionala strategin för utvecklingssamarbete med söder om med fokus på initiativ som rör klimat och säkerhet i för åren 2018– 2021. var en av de största bilaterala givarna till med ett humanitärt bistånd via Sida om . bidrog därutöver med humanitärt stöd genom flerårigt icke-öronmärkt kärnstöd till bland annat (Cerf) och andra FN-organ som är aktiva i . Sidas initiala allokering för 2020 uppgår till . Beloppet kan komma att öka . 5 Folkrättslig grund för insatsen Den folkrättsliga grunden för ett svenskt deltagande i insatsen är en En inbjudan att delta i Task Force Takuba och bistå säkerhetsstyrkor att bekämpa väpnade terroristgrupper på territorium skickades i form av ett brev från president till En förutsättning för svenskt deltagande är att ett Prop. 2019/20:86 avtal ingås som reglerar den rättsliga statusen för personalen, Status of Forces Agreement (). Rätten att använda våld grundas på samtycke och på eventuella begränsningar som kan ställas av och som följer av folkrätten, inklusive de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt. har i flera resolutioner konstaterat att säkerhetssituationen i utgör ett hot mot internationell fred och säkerhet. har ansett att terroristorganisationers aktiviteter i och utgör ett hot mot fred och säkerhet i och utanför regionen. Franska styrkor har , efter att begärt militärt stöd av , bistått med att bland annat bekämpa terroristgrupper. Den folkrättsliga grunden för den franskledda insatsen Operation Barkhanes närvaro i utgörs av en inbjudan av värdstaten. Franska styrkors insatser i har välkomnats av . Dessutom har de franska styrkorna ett särskilt säkerhetsrådsmandat att, efter begäran av FN:s generalsekreterare, ingripa till stöd för Minusma när FN-insatsen är under överhängande allvarligt hot. Den folkrättsliga grunden för att kunna verka inom ramen för Task Force Takuba i förutsätter en inbjudan från . saknas en sådan inbjudan. För att den svenska väpnade styrkan ska kunna verka i behöver även ett avtal ingås med som reglerar den rättsliga statusen för personalen. 6 Det svenska bidragets målsättningar Task Force Takuba i sin helhet syftar till att stärka regerings, det internationella samfundets och G5 Sahels möjlighet att verka för att skapa fred och utveckla regionen. Väpnade terroristgruppers expansion i regionen försämrar förutsättningarna för fred, säkerhet och utveckling. Terrorattacker används för att spä på redan existerande konflikter. Force Takuba ska bistå säkerhetsstyrkor med att bekämpa väpnade terroristgrupper på territorium, för att motverka att terroristgrupper får ökat utrymme i regionen. Det övergripande målet med styrkebidrag till Task Force Takuba är att bidra till att stötta maliska och internationella partner i arbetet för ökad säkerhet i och . deltagande i Task Force Takuba har även målsättningen att bidra till att bygga förmågan hos nationella förband och staber. personal får erfarenheter av att tjänstgöra i en internationell kontext. Genom arbetet i en multinationell insats främjas interoperabilitet och förståelse för metoder, procedurer och arbetssätt. erfarenheten av att delta i skarp operativ verksamhet är svårt att uppnå endast genom övningsverksamhet i en nationell kontext. bygger säkerhet tillsammans med andra. därför att styrkebidrag till Task Force Takuba ska stärka Försvarsmaktens operativa förmåga och bidra till stärkta försvars- och säkerhetspolitiska samarbeten med och andra länder som deltar 2019/20:86 i insatsen, inte minst de nordiska och baltiska grannländer som deltar. Task Force Takuba ska ses som ett led i solidariska säkerhetspolitik. Task Force Takuba och det föreslagna Task Force Takubas uppgift ska vara att bistå säkerhetsstyrkor att bekämpa väpnade terroristgrupper på territorium genom rådgivning, stöd och gemensamma operationer med de maliska säkerhetsstyrkorna. Insatsen ska genomföras på inbjudan av och ledas av befälhavaren för Operation Barkhane. Operation Barkhane verkar även i gränsöverskridande insatser in i Under förutsättning att det finns en inbjudan från och att nödvändiga avtal ingåtts kan Task Force Takuba komma att verka på nigeriskt territorium. Det föreslagna svenska bidraget Det svenska styrkebidraget till insatsen planeras uppgå till högst 150 personer på plats i insatsområdet och bland annat omfatta förmågor för en snabbinsatsstyrka inklusive egna helikopterresurser samt förmågor för skydd och bevakning. Bidraget kommer också ha möjlighet att bidra med exempelvis transportflygresurser, kvalificerade sjukvårdsresurser, understödjande resurser för drift och underhåll samt nödvändiga stödfunktioner och stabsofficerare vid staber som är relevanta för insatsen. Bidraget ska vara utgångsgrupperat i östra delen av mittersta men ha beredskap att verka i hela landet. Bidraget beräknas vara på plats under Förutsatt att nödvändiga avtal finns på plats ska det svenska förbandet också ha möjlighet att verka i . Det kan vara fråga om gränsöverskridande operationer från maliskt territorium. styrkor i Task Force Takuba kan även komma att använda territorium för logistik, exempelvis transport av personal, utrustning och Huvuduppgiften för det svenska förbandet är att kunna understödja, undsätta och förstärka pågående operationer inom Task Force Takuba. är således fråga om en central funktion för genomförandet av insatsen. Utöver huvuduppgiften ska det svenska bidraget också kunna bidra till att genomföra insatsens mandat inom befintliga resurser och förmågor. Exempel på sådana uppgifter kan bland annat vara eskortuppgifter för att stödja insatsens verksamhet. I samråd med insatsens ledning kan det svenska bidraget, inom ramen för befintliga resurser och förmågor samt inom de ramar som folkrätten tillåter, ingripa vid överhängande allvarliga hot från väpnade terroristgrupper mot övriga insatser som vilar på en folkrättslig grund i området, som Minusma, G5 Sahels gemensamma säkerhetsstyrka, eller andra insatser initierade av FN, EU eller som leds av EU-medlemsländer. kommer att delta som en del i en multinationell insats. 2019/20:86 behov kommer därför att vara vägledande för den närmare utformningen av det svenska bidraget. för kontinuerlig dialog på både politisk och militär nivå med i dess egenskap som ramnation för insatsen, samt med övriga truppbidragsgivare. Om behov uppstår ska styrkan med kort varsel tillfälligt kunna förstärkas för att möjliggöra räddnings-, evakuerings-, förstärknings- och fritagningsinsatser. Det svenska bidraget ska då kunna uppgå till högst 250 personer. Säkerhetssituationen i insatsområdet analyseras kontinuerligt av Försvarsmakten. tar del av dessa rapporter som vägs in i de analyser som fortlöpande görs av deltagande i insatsen. Regeringens överväganden och förslag Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 250 personer till förfogande till och med för att på malisk inbjudan delta i Task Force Takuba i och att styrkan även ska kunna verka på territorium inom ramen för deltagandet i insatsen, förutsatt att en inbjudan från finns. Regeringens bedömning: Det svenska styrkebidraget kommer under normala omständigheter att uppgå till högst 150 personer på plats. Skälen för regeringens förslag och bedömning Som regeringen redogjort för (avsnitt 5) har bjudit in att delta i en ny insats, Task Force Takuba, i i . europeiska länder har fått en motsvarande inbjudan. i är av gränsöverskridande natur, och Task Force Takuba kan därmed även komma att verka på nigeriskt territorium. komma att användas som transitland inför uppbyggnaden av infrastruktur i som är nödvändig för insatsen och vid transport av personal. inbjudan från finns inte , men av tidsskäl omfattar regeringens förslag i denna proposition att få sända en väpnad styrka utomlands för deltagande i Task Force Takuba även . närvaro i förutsätter en inbjudan från landet och att nödvändiga avtal finns på plats. Avsikten är att hålla de berörda riksdagsutskotten informerade om utvecklingen av eventuell verksamhet i . Insatsen Task Force Takuba är behövd och efterfrågad för att undvika att väpnade terroristgrupper kan utöka sina aktiviteter i regionen. terroristaktiviteter skulle innebära ökade svårigheter för maliska myndigheter att stabilisera området och skulle försvåra ansträngningarna att förse civilbefolkningen med grundläggande samhällsfunktioner. Både Minusmas och militära förmågor är begränsade och bidrar med viktig förmåga av hög kvalitet som kompletterar pågående ansträngningar av bland annat Minusma och EUTM för säkerhet och stabilitet i . Stärkt säkerhet i landet 2019/20:86 skulle också möjliggöra genomförandet av utvecklingsinsatser, vilka är nödvändiga för att nå en hållbar och fredlig utveckling i . Bidraget på plats planeras under normala omständigheter bestå av högst 150 personer.