prop · H80358 · 2020-11-26 00:00:00 — Regeringens proposition 2020/21:58 Möjlighet till betyg från årskurs 4 Regeringen överlämnar denna proposition till . Propositionen innehåller förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som innebär följande. Det bemyndigande i skollagen som innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om en försöksverksamhet som avser betygssättning i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskolan ska upphävas. Det ska i stället införas bestämmelser i skollagen som innebär att en rektor får besluta att betyg ska sättas i dessa årskurser och skolformer vid en skolenhet som rektorn ansvarar för. Beslutsunderlaget ska dokumenteras. Lärarna vid berörd skolenhet ska ges tillfälle att yttra sig inför ett sådant beslut. Rektorn ska underrätta huvudmannen skriftligen om beslutet och huvudmannen ska anmäla beslutet till . Ett eventuellt beslut om att tidigare betygssättning ska upphöra att gälla för skolenheten ska fattas i samma ordning som ett beslut om att tidigare betyg ska införas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska bemyndigas att meddela föreskrifter om dels när en rektor senast ska fatta ett beslut om införande av tidigare betygssättning inför ett läsår, dels när en rektor senast ska fatta ett beslut om upphävande av ett sådant beslut inför ett läsår. Den ändring i skollagen som innebär att bemyndigandet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om en försöksverksamhet om tidigare betygssättning upphävs, ska träda i kraft . Ändringarna i skollagen i övrigt ska träda i kraft . Ändringen om att rektorn får fatta beslut om tidigare betyg tillämpas från och ändringarna i övrigt tillämpas på utbild- ning från och med . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) ........................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Kunskapsresultaten behöver förbättras ........................................... Politiska överenskommelser om tidigare betyg ................ Betyg i och motsvarande skolformer ........... Skriftliga individuella utvecklingsplaner.......................... 5.3Den pågående försöksverksamheten med betyg från Skolor som vill ska kunna sätta betyg från årskurs 4 ...................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. Vilka kan bli berörda? Konsekvenser för barn, elever och skolans personal ........ 8.4Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen och Konsekvenser för jämställdhet och integration ................ medlemskap i unionen .................... Möjlighet till betyg från årskurs 4 – efter Förteckning över remissinstanserna ................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)1 dels att 3 kap. 13 a § ska upphöra att gälla, dels att 10 kap. 13 och 19 §§, 11 kap. 16, 19 och 22 §§, 12 kap. 13 och 19 §§ och 13 kap. 13 och 20 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 3 kap. 14 a och 14 b §§, 10 kap. 16 §, 12 kap. 16 § och 13 kap. 17 a §, av följande lydelse. En rektor får besluta att betyg ska sättas i årskurs 4 och 5 i , grundsärskolan och sameskolan och i årskurs 5 och 6 i specialskolan, vid en skolenhet som rektorn ansvarar för. Beslutsunderlaget ska dokumenteras. En rektor som överväger att fatta ett sådant beslut ska ge lärarna vid berörd skolenhet tillfälle att yttra sig. Rektorn ska underrätta huvudmannen skriftligen om ett beslut enligt första stycket. Huvudmannen ska anmäla beslutet till . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om när rektorn senast ska fatta ett beslut enligt första stycket inför ett läsår. Ett beslut om att betygssättning enligt 14 a § ska upphöra att gälla ska fattas i samma ordning som beslutet om att införa sådan betygssättning. 1 Senaste lydelse av 3 kap. 13 a § 2017:174. Ett sådant beslut kan avse endast Prop. 2020/21:58 kommande årskullar som ännu inte har fått betyg eller även omfatta elever som redan har fått terminsbetyg i årskurs 4 i , grundsärskolan eller sameskolan eller i årskurs 5 i specialskolan med stöd av ett beslut enligt 14 a §. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om när rektorn senast ska fatta ett beslut enligt första stycket inför ett läsår. I årskurs 1–5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1.ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen som eleven får undervisning i, och 2.sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kunskapskraven. Om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 gäller inte skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna. Om betyg sätts i årskurs 4 och 5 ska betyg sättas i slutet av varje termin i de årskurserna i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorien- Senaste lydelse 2014:456. 10 kap. 16 § upphävd genom 2017:620. terande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av aktuell årskurs, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i den årskursen. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1. i årskurs 4 och 5, om betyg sätts i dessa årskurser, ställas i re- lation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i 1. i årskurs 6 ställas i relation till 2. i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och kunskapskraven i årskurs 6, och 2. efter årskurs 6 ställas i relation 3. efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i för- uppnått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i års- hållande till kunskapskraven i års- I årskurs 1–5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1.ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i, och 2.sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. 4Senaste lydelse 2010:2022. 5Senaste lydelse 2014:456. Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella Prop. 2020/21:58 utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kunskapskraven. Om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 gäller inte skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna. Om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det, ska betyg sättas i grundsärskolans ämnen. Betyg ska sättas i slutet av varje termin från och med årskurs 6 i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Om betyg sätts i årskurs 4 och 5 ska betyg sättas i slutet av varje termin i de årskurserna i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1. i årskurs 4 och 5, om betyg sätts i dessa årskurser, ställas i re- lation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i 1. i årskurs 6 ställas i relation till 2. i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och kunskapskraven i årskurs 6, och 2. efter årskurs 6 ställas i relation 3. efter årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i för- uppnått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i års- hållande till kunskapskraven i års- 6Senaste lydelse 2017:620. 7Senaste lydelse 2010:2022. I årskurs 1–6 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1.ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i, och 2.sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kunskapskraven. Om en elev ges betyg i årskurs 5 och 6 gäller inte skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna. Om betyg sätts i årskurs 5 och 6 ska betyg sättas i slutet av varje termin i de årskurserna i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av aktuell årskurs, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i den årskursen. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssättningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. 8Senaste lydelse 2014:456. 9Tidigare 12 kap. 16 § upphävd genom 2017:620. 10Senaste lydelse 2010:2022. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1. i årskurs 5 och 6, om betyg sätts i dessa årskurser, ställas i relation till de kunskaper som en elev ska ha uppnått vid betygs- tillfället i förhållande till kunskaps- kraven i årskurs 7, 1. i årskurs 7 ställas i relation till 2. i årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 7, och kunskapskraven i årskurs 7, och 2. efter årskurs 7 ställas i relation 3. efter årskurs 7 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i för- uppnått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i års- hållande till kunskapskraven i års- I årskurs 1–5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1.ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen som eleven får undervisning i, och 2.sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Om ett åtgärdsprogram utarbetas behöver inte den skriftliga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kunskapskraven. Om en elev ges betyg i årskurs 4 och 5 gäller inte skyldigheten enligt första stycket i de aktuella årskurserna. Om betyg sätts i årskurs 4 och 5 ska betyg sättas i slutet av varje termin i de årskurserna i de ämnen som eleven har fått undervisning i under terminen. 11 Senaste lydelse 2014:456. Om undervisningen i naturorienterande ämnen och samhällsorienterande ämnen i huvudsak varit ämnesövergripande fram till och med slutet av aktuell årskurs, får rektorn dock besluta att ett sammanfattande betyg ska sättas för dessa respektive ämnen i den årskursen. Betygssättningen ska på höstter- När betyg sätts innan ett ämne minen i årskurs 6 bygga på en be- har avslutats, ska betygssättningen dömning av de kunskaper som ele- bygga på en bedömning av de kun- ven har inhämtat i ämnet till och skaper som eleven inhämtat i ämnet med den aktuella terminen. till och med den aktuella terminen. dömningen ska elevens kunskaper Vid bedömningen ska elevens ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygs- 1. i årskurs 4 och 5, om betyg tillfället i förhållande till kunskaps- sätts i dessa årskurser, ställas i re- kraven i årskurs 6. lation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i förhållande till kunskapskraven i årskurs 6, och 2. i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha uppnått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i års- 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 3 kap. 13 a § och i övrigt . 2.Bestämmelserna i 10 kap. 13 och 19 §§, 11 kap. 16, 19 och 22 §§, 12 kap. 13 och 19 §§ och 13 kap. 13 och 20 §§ i den nya lydelsen samt bestämmelserna i de nya 10 kap. 16 §, 12 kap. 16 § och 13 kap. 17 a § tillämpas första gången på utbildning från och med . 12Senaste lydelse 2010:2022. Ärendet och dess beredning Med stöd av ett bemyndigande i skollagen (2020:800) pågår en försöks- verksamhet med betyg från årskurs 4 i , grundsärskolan och sameskolan och från årskurs 5 i specialskolan. , som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, , Liberalerna och de gröna anges i punkt 50 följande: ”Skolor som vill ska kunna införa betyg från årskurs 4. Reformen införs första juli 2020, då det nuvarande försöket upphör.” Regeringen aviserade i budget- propositionen (prop. 2019/20:1, utg.omr. 16) att de skolor som vill, fr.o.m. ska kunna införa betyg från årskurs 4. remitterades departementspromemorian Möjlighet till betyg från årskurs 4 (U2019/04190). Promemorian togs fram inom () med förslag om ändringar i den pågående försöksverksamheten. Mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter på förslaget och med anledning av utbrottet av det virus som orsakar covid-19 och de konsekvenser som detta får för skolan valde regeringen och samarbetsparterna att inte gå vidare med promemorians förslag om ändringar . tillgängliga i (U2019/04190). I stället remitterades departementspromemorian Möjlighet till betyg från årskurs 4 – efter försöksverksamheten (U2020/03513). Promemorian har tagits fram inom (Utbildnings- Jämfört med den tidigare remitterade promemorian inne- håller denna vissa ändringar och förtydliganden. promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i Utbild- ningsdepartementet (U2020/03513). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 6 och i författningskommentaren. Regeringen har följt Lagrådets förslag. I förhållande till lagrådsremissen har dessutom vissa språkliga ändringar gjorts. Regeringens mål är att ska vara en framstående kunskapsnation. Alla elever i skolan ska få en utbildning av hög och likvärdig kvalitet och ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kun- skaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt oberoende av kön (prop. 2019/20:1 utg.omr. Den svenska skolan nådde mycket goda kunskapsresultat fram till mitten Svenska elevers resultat inom matematik, naturvetenskap och läsförståelse i senare år försämrades därefter påtagligt i internationella kunskapsmätningar, se bl.a. rapporterna Vad påverkar re- sultaten i svensk grundskola? (2009) samt lägesbedömning 2017 (rapport 455). Flera undersökningar visar dock att resultaten har förbättrats . me for International Student ) visade t.ex. på ett positivt trendbrott där svenska 15-åringar fick ett förbättrat resultat i matematik och läsförståelse jämfört med 2012 (2016, rapport 450). Denna resultatuppgång fortsatte i den senaste PISA-under- De svenska resultaten i läsförståelse, matematik och naturvetenskap är nu på samma nivåer som 2006. resultat i ett internationellt perspektiv förbättrats och svenska elever presterar nu över OECD-genomsnittet inom alla tre ämnesområden (2019, rapport 487). Även TIMSS 2015 (Trends in Inter- national Mathematics and Science Study) visade ett trendbrott ( 2016, rapport 448). TIMSS mäter elevers kunskaper i och attityder till matematik och naturvetenskap i årskurs 4 och 8 och efter försämringar i tidigare undersökningar förbättrades tre av fyra resultat 2015. resultaten i EU och presterade svenska elever, såväl fjärdeklassare som åttondeklassare, dock något under genomsnittet i matematik. visar PIRLS 2016 (Progress in International Reading Literacy Study) att svenska fjärdeklassare har höjt sin läsförmåga jämfört med förra mätningen och nivån skiljer sig nu inte nämnvärt från resultaten vid den första mätningen 2001 (2017, rapport 463). eleverna presterade såväl då som 2016 bättre än genomsnittet i EU- och Trots att svenska elevers resultat i internationella kunskapsmätningar vänt upp tydligt behöver mer göras för att förbättra kun- Svenska elever är inom viktiga områden långt ifrån den framstående position som är regeringens mål. av att alltför många elever inte når godkänt resultat på de nationella proven och att av eleverna som avslutar årskurs 9 saknar be- hörighet till gymnasieskolans nationella program (se stati- Det kan också konstateras att inte har nått EU:s utbildnings- politiska riktmärke när det gäller elever utan godtagbar baskompetens, att andelen 15-åringar som är lågpresterande i läsförståelse, mate- matik och naturkunskap ska vara lägre än (se prop. En del i arbetet med att förbättra kunskapsresultaten är att säkerställa att alla elever tidigt får den ledning och stimulans som de behöver för att de ska kunna utvecklas så långt som möjligt. Elever som av olika skäl har svårt att uppfylla de nationella kunskapskrav som finns ska tidigt ges det stöd som de behöver i sin utveckling. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att säkerställa att elevernas kunskaper följs upp och att tidiga insatser ges i skolan. fördes 2016 kunskapskrav i läsförståelse i årskurs 1 och nationella bedöm- ningsstöd i matematik, svenska och svenska som andraspråk för lågstadiet. Med hjälp av bedömningsstöden kan läraren tidigt identifiera elever som riskerar att inte nå kunskapskraven men även de elever som kommit långt i sin kunskapsutveckling och därför behöver ytterligare stimulans. infördes även ett obligatoriskt nationellt kartläggningsmaterial i förskoleklassen om språklig medvetenhet och matematiskt tänkande samt en läsa-, skriva- och räknagaranti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen Prop. 2020/21:58 och lågstadiet. Andra centrala uppföljningsinstrument i skolan är skriftliga individuella utvecklingsplaner, utvecklingssamtal och, från årskurs 6, betyg. 4.1Politiska överenskommelser om tidigare betyg Det finns två politiska överenskommelser om tidigare betyg. Den första ingicks mellan Socialdemokraterna, samlingspartiet, de gröna, , och (/00774). Av överenskommelsen framgår bl.a. att dagens bestämmelser om betyg från och med årskurs 6 ska kvarstå, men att en försöksverksamhet där skolor ska få ge betyg från och med årskurs 4 skulle införas. En försöksverksamhet har införts och administreras av i enlighet med överenskommelsen. Försöksverksamheten får i enlighet med överenskommelsen omfatta högst 100 skolor. Försöket ska följas och utvärderas löpande av eller annan myndighet. Av överenskommelsen följer även att hela det nya betygssystemet ska utvärderas grundligt och redovisas i en kontrollstation inför . Överenskommelsen gäller till och med kontrollstationen 2020, men innehållet kan förändras om alla parter är eniga om det. ingicks det så kallade januariavtalet, som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna. framgår av punkt 50 följande. ”Skolor som vill ska kunna införa betyg från årskurs 4. Reformen införs första , då det nuvarande försöket upphör”. I departementspromemorian Möjlighet till betyg från årskurs 4 (U2019/04190) föreslås att alla skolor som vill ska få möjlighet att införa betyg från årskurs 4. För att det skulle vara möjligt föreslogs att den pågående försöksverksamheten med betyg från årskurs 4 skulle öppnas upp för alla skolor som ville delta. Vidare aviserades att bestämmelser om en möjlighet till betyg från årskurs 4 därefter borde införas i skollagen och skolförordningen , då försöksverksamheten enligt befintliga bestämmelser upphör. Av remissynpunkterna på förslagen i promemorian framgår att ett antal remissinstanser ansåg att ändringar inte borde göras i den pågående försöksverksamheten. Mot denna bakgrund och med anledning av utbrottet av det virus som orsakar covid-19 och de konsekvenser som detta får för skolan valde regeringen och samarbetspartierna att inte gå vidare med promemorians förslag om ändringar . I stället remitterades departementspromemorian Möjlighet till betyg från årskurs 4 – efter försöksverksamheten (U2020/03513). Promemorian, som ligger till grund för denna lagrådsremiss, innehåller det ovan nämnda aviserade förslaget att bestämmelser om en möjlighet till betyg från årskurs 4 ska införas i skollagen och skolförordningen , då försöksverksamheten enligt befintliga bestämmelser upphör. Betyg i och motsvarande Bestämmelser om betyg finns på flera författningsnivåer Bestämmelser om betyg för de olika skolformerna i skolväsendet finns dels i skollagen (2010:800), dels i de förordningar som reglerar de olika