prop · H703105 · 2020-03-16 00:00:00 — Utredningen föreslår att dagens prioriterings- regel i skollagens 20 kap. 2 § som anger att den som fått minst utbildning ska prioriteras, ändras till att den med störst behov av utbildning ska prioriteras. Utredningen föreslår även att urvalsreglerna i komvuxförord- ningens 3 kap. 7 § ändras så att hänsyn ska tas till den sökandes behov av utbildningen för: att etablera sig på arbetsmarknaden, pågående yrkes- verksamhet och planerat yrkesval. Förtur ska dock ges till en sökande som önskar fullfölja studier som den sökande har påbörjat enligt en individuell studieplan. Utredningens föreslår även att 10 § förordningen om regionalt yrkesvux ändras så att den hänvisar till de nya urvalsreglerna i 3 kap. 7–8 § i komvuxförordningen. En förenklad betygsskala för komvux på grundläggande nivå, sfi och särvux på grundläggande nivå Utredningen föreslår att det ska införas en förenklad betygsskala för kom- vux på grundläggande nivå, sfi och särskild utbildning på grundläggande Förslaget innefattar även förenklad betygsskala för delkurser inom komvux på grundläggande nivå och delkurser inom särskild utbildning på Förslaget innebär att betygsskalan ska utgöras av betygen Väl godkänt, Godkänt och Icke godkänt. på grundläggande nivå föreslår utredningen att betygsskalan ska utgöras av Väl godkänt och Godkänt. Utredningens förslag baseras i hög grad på två argument: dels fyller nuvarande betygsskala ingen funktion som urvalsinstrument och dels innebär dagens omfattande betygsskala en ökad arbetsbelastning för lärarna. Det administrativa arbetet med betygsättning förs fram som betungande inte minst av lärarna inom sfi och är sannolikt giltigt även inom grundläggande komvux. Om en förenkling leder till minskad administrativ arbetsbörda för lärarna finns det skäl att anta att det i sin tur kan leda till en mer effektiv utbildning och på så sätt en ökad elevgenomströmning. Komvuxarbete för att ersätta gymnasiearbetet Flera problem med nuvarande regler för högskoleförberedande examen som har framkommit genom verksamhetsbesök och enkäter till studie- och yrkesvägledare samt huvudmän är kopplat till gymnasiearbetet. Elever med brokig utbildningsbakgrund har svårt att koppla gymnasiearbetet till ett specifikt nationellt program och kommunerna har i sin tur svårt att tillhandahålla alla de inriktningar som finns. Utredningen föreslår därför att det ska finnas ett alternativ till gymnasiearbetet på komvux för hög- skoleförberedande examen som kallas komvuxarbete. Detta kopplas i stället till ett studieområde. Förslaget innebär att en examen ska kunna innehålla antingen ett gymnasiearbete från gymnasieskolan eller ett kom- vuxarbete från komvux. I komvux ska det dock endast vara möjligt att göra ett komvuxarbete Förändringar när det gäller särvux samt vidare studier för personer med intellektuell funktionsnedsättning Utredningen föreslår att särskild utbildning för vuxna, särvux, upphör som egen skolform, vilket innebär att 21 kapitlet i skollagen upphör att Utredningen föreslår en sammanhållen vuxenutbildning som regleras i 20 kapitlet (2010:800) skollagen. utbildning som särskild utbildning ersätter benämningen särskild utbild- ning för vuxna. vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå inklusive utbildning motsvarande den som ges i träningsskolan och på gymnasial nivå ska ingå som delar i den kommunala vuxenutbildningen jämte komvux på grundläggande och gymnasial nivå Utredningen föreslår även att vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå inklusive utbildning motsvarande den som ges i träningsskolan och på gymnasial nivå, under förutsättning att det inte begränsar möjligheten för vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada, ska göras tillgänglig för vuxna utan utvecklings- störning om de i övrigt uppfyller kraven för behörighet. erbjuda en plats på dessa nivåer ska fattas av rektorn och föregås av en Utredningen föreslår även att det införs en rätt att pröva kunskaper för betyg i kurser inom vuxen- utbildning som särskild utbildning på grundläggande och gymnasial nivå. Utredningens bedömning är att utformningen av fortsatta studier för individer med intellektuell funktionsnedsättning ska sträva efter ett Utredningen föreslår att förordningen (2011:1163) om statsbidrag för särskilt utbildningsstöd ändras. tillägg görs som innebär att universitet och högskolor även ska kunna få statsbidrag för kostnader för särskilt utbildningsstöd som erbjuds studerande med intellektuell funktionsnedsättning. Dels att ett tillägg görs som innebär att statsbidrag till kostnader för särskilt utbildningsstöd för studerande med intellektuell funktionsnedsättning även får lämnas till anordnare av yrkeshögskoleutbildningar samt till kommuner i samband med gymnasial komvux. Utredningen föreslår även att ges i uppdrag att definiera och utveckla nationella yrkespaket för målgruppen, som leder fram till en kvalifikation på SeQF-nivå 3. Utredningens bedömning är att gymnasiesärskolan och särskild utbildning inom komvux aktivt ska arbeta med möjligheterna för elever att gå vidare till studier vid reguljär komvux. Vidare gör utredningen bedömningen att det saknas samlad kunskap om de redan befintliga möjligheterna till fortsatta studier på högskolenivå för individer med intellektuell funktionsnedsättning. Utredningen föreslår att Specialpedagogiska skolmyndigheten och Universitets- och högskolerådet ges i uppdrag att ta fram informations- material och genomföra en informationskampanj om möjligheterna till högskolestudier för individer med intellektuell funktionsnedsättning. Vidare bedömer utredningen att det saknas samlad kunskap om de redan befintliga möjligheterna till fortsatta studier på yrkeshögskolenivå för individer med intellektuell funktionsnedsättning. Utredningen föreslår därför att Specialpedagogiska skolmyndigheten och Myndigheten för ges i uppdrag att ta fram informationsmaterial och genom- föra en informationskampanj om möjligheterna till yrkeshögskolestudier för individer med intellektuell funktionsnedsättning. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)1 dels att 21 kap. ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1 och 12 §§, 2 kap. 2, 3, 13, 18, 20 och 26 §§, 3 kap. 13 §, 4 kap. 16 §, 5 kap. 5, 17, 19 och 22 §§, 15 kap. 14 §, 18 kap. 13 §, 20 kap. 1–7, 9–13, 15–18, 20–23, 35–38 och 40 §§, 23 kap. 2, 6 och 8 §§, 24 kap. 10 §, 28 kap. 12 § och 29 kap. 3 och 12 §§ ska ha följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om skolväsendet. Utbildning inom skolväsendet anordnas av det allmänna och av enskilda enligt 2 kap. 2– – gymnasiesärskola, och – särskild utbildning för vuxna. I skolväsendet ingår också fritidshem som kompletterar utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, same- skolan och vissa särskilda utbildningsformer. Lagen är uppdelad i 29 kapitel. – inledande bestämmelser (1 kap.), – huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), – barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), – kvalitet och inflytande (4 kap.), – trygghet och studiero (5 kap.), – åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), – skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), – förskolan (8 kap.), Senaste lydelse 2018:1098. Senaste lydelse 2015:482. Senaste lydelse 2015:482. – förskoleklassen (9 kap.), – (10 kap.), –grundsärskolan (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), –gymnasieskolan (15–17 a kap.), –gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –särskild utbildning för vuxna (21 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), –tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning och utvärdering (26 kap.), –och (27 kap.), –överklagande (28 kap.), och –övriga bestämmelser (29 kap.). Kommuner är huvudmän för för- Kommuner är huvudmän för för- skola, förskoleklass, grundskola, skola, förskoleklass, ning för vuxna och fritidshem, om om inte annat följer av 4 §. inte annat följer av 4 §. I varje kommun ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra kommunens uppgifter enligt denna lag. Om kommunens uppgifter fullgörs av flera nämnder ska varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, lämna de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser i förskola och i sådan verksamhet som avses i 25 kap. till de övriga nämnderna. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (2017:725). Ett landsting får vara huvudman för gymnasieskola, gymnasiesär- skola, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna i den utsträckning som anges i denna lag. Ett landsting får vara huvudman för gymnasieskola, gymnasiesär- skola och vuxenutbild- ning i den utsträckning som anges i denna lag. Senaste lydelse 2017:759. Senaste lydelse 2017:759. I ett landsting som är huvudman för sådana skolformer som anges i första stycket ska det finnas en eller flera nämnder som ska fullgöra uppgifter enligt denna lag. För en sådan nämnd som avses i andra stycket gäller det som är föreskrivet om nämnder i kommunallagen (2017:725). Endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. Regeringen får även meddela föreskrifter om undantag från kra- ven på legitimation och behörighet för sådana speciallärare och spe- cialpedagoger som är anställda som lärare i grundsärskolan, specialsko- lan, gymnasiesärskolan eller sär- skild utbildning för vuxna. Regeringen får även meddela föreskrifter om undantag från kra- ven på legitimation och behörighet för sådana speciallärare och spe- cialpedagoger som är anställda som lärare i grundsärskolan, specialsko- lan, gymnasiesärskolan eller kom- munal vuxenutbildning som sär- skild utbildning. Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven enligt 13 § eller om det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva undervisningen. En sådan lärare eller förskollärare ska 1.vara lämplig att bedriva undervisningen, och 2.i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighetsgivande. En person som avses i första stycket får bedriva undervisning under högst i sänder. Detta gäller dock inte om undervisningen avser eller särskild utbildning för vuxna eller som särskild utbildning på på gymnasial nivå, eller gymnasial nivå, eller 3.individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenut- bildning. Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskol- lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte har legitimation Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som som lärare får dock anställas som Senaste lydelse 2013:823. Senaste lydelse 2011:189. Senaste lydelse 2017:1104. lärare i skolväsendet utan tidsbe- lärare i skolväsendet utan tidsbe- gränsning, om han eller hon ska gränsning, om han eller hon ska undervisa i modersmål eller i ett undervisa i modersmål eller i ett yrkesämne i gymnasieskolan, gym- yrkesämne i gymnasieskolan, gym- utbildning på gymnasial nivå eller utbildning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på som särskild utbildning på gym- gymnasial nivå, eller individuella nasial nivå, eller individuella kurser kurser eller orienteringskurser i eller orienteringskurser i kom- 1.det saknas sökande som har legitimation, 2.den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 3.det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva under- visningen. Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt före- skrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva undervisning som avses i 17 § får anställas som lärare eller för- skollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. vuxenutbildning eller särskild ut- vuxenutbildning får för sina elever bildning för vuxna får för sina anordna sådan elevhälsa som avses elever anordna sådan elevhälsa som i 25 §. avses i 25 §. I , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymna- sieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna ska betyg sättas i den utsträckning och form som följer av denna lag eller annan författning. I , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymna- sieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning ska betyg sättas i den utsträckning och form som följer av denna lag eller annan författning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om undantag från första stycket för fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning. 9 Senaste lydelse 2015:482. 10 Senaste lydelse 2015:482. I en lokal styrelse för en förskole- enhet eller en skolenhet med grund- skola eller grundsärskola ska före- trädare för barnens eller elevernas vårdnadshavare och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. I en lokal styrelse för en skolenhet med gymnasieskola, gymnasiesär- skola, vuxenutbildning eller särskild utbildning för vuxna ska företrädare för eleverna och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. Företrädare för eleverna eller vårdnadshavarna får inte vara fler än övriga ledamöter. I en lokal styrelse för en förskole- enhet eller en skolenhet med grund- skola eller grundsärskola ska före- trädare för barnens eller elevernas vårdnadshavare och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. I en lokal styrelse för en skolenhet med gymnasieskola, gymnasiesär- skola eller vuxenut- bildning ska företrädare för elever- na och företrädare för de anställda ingå som ledamöter. Företrädare för eleverna eller vårdnadshavarna får inte vara fler än övriga leda- möter. Ordningsregler ska finnas för varje skolenhet. De ska utarbetas under medverkan av eleverna och följas upp på varje skolenhet. Rektorn beslutar om ordningsregler. Denna paragraf gäller inte för Denna paragraf gäller inte för särskild utbildning för vuxna. Igymnasieskolan, gymnasiesär- skolan, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna får huvudmannen besluta att helt eller delvis stänga av en elev om Igymnasieskolan, gymnasiesär- skolan och vuxenutbild- ning får huvudmannen besluta att helt eller delvis stänga av en elev om 1.eleven med otillåtna hjälpmedel eller på annat sätt försöker vilseleda vid bedömningen av elevens måluppfyllelse och kunskaper, 2.eleven stör eller hindrar utbildningens bedrivande, 3.eleven utsätter någon annan elev eller av utbildningen berörd person för kränkande behandling, eller 4.elevens uppförande på annat sätt inverkar negativt på övriga elevers trygghet och studiero. Huvudmannen får besluta att ett beslut om avstängning ska gälla . Om det kan antas att någon av förutsättningarna för avstängning enligt första stycket 2–4 är uppfyllda och beslutet är nödvändigt med hänsyn till elevernas trygghet och studiero, får rektorn besluta om omedelbar av- stängning. 11Senaste lydelse 2015:482. 12Senaste lydelse 2015:482. 13Senaste lydelse 2015:482. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt tredje Huvudmannen får besluta att helt Huvudmannen får besluta att helt eller delvis stänga av en elev från eller delvis stänga av en elev från en viss utbildning i gymnasiesko- en viss utbildning i gymnasiesko- lan, gymnasiesärskolan, lan, gymnasiesärskolan eller kom- vuxenutbildning eller särskild ut- munal vuxenutbildning, om bildning för vuxna, om 1.det i utbildningen ingår praktik eller delar av utbildningen är arbets- platsförlagd, och 2.det är uppenbart olämpligt att eleven deltar i den praktiska tjänst- göringen. Huvudmannen får besluta att ett beslut om avstängning ska gälla . Om det kan antas att förutsättningarna för avstängning enligt första stycket är uppfyllda och det är nödvändigt på grund av brådskande om- ständigheter, får rektorn besluta om omedelbar avstängning. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt tredje stycket. Rektorn eller en lärare får från en elev omhänderta föremål som an- vänds på ett sätt som är störande för utbildningen eller som kan utgöra en fara för säkerheten i denna. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut enligt första stycket. Denna paragraf gäller inte för vuxenutbildning eller särskild utbildning för vuxna. Denna paragraf gäller inte för vuxenutbildning. får vara gemensam för gymnasiesko- lan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasiesko- lan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasieskola anordnad av kommuner, landsting och enskilda huvudmän. Senaste lydelse 2015:482. Senaste lydelse 2015:482. Senaste lydelse 2012:109. får vara gemensam för gymnasiesär- skolan, gymnasieskolan, särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå och vuxenutbild- ning på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasiesär- skolan, gymnasieskolan, och kom- munal vuxenutbildning på gym- nasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå. får vara gemensam för gymnasiesärskola anordnad av kommuner, landsting och enskilda huvudmän. I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–9 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på grundläggande nivå (10–15 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på gymnasial nivå (16–23 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på grundläggande nivå och som särskild utbildning på grundläggande nivå (10–15 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå (16–23 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning i svenska för invandrare (24–33 §§), –bestämmelser om betyg (34–41 §§), –bestämmelser om validering (42 och 43 §§), och –bestämmelser om intyg (44 och 45 §§). Målet för den kommunala vuxen- utbildningen är att vuxna ska stöd- vuxenutbildningen är att vuxna ska jas och stimuleras i sitt lärande. stödjas och stimuleras i sitt lärande. ska ges möjlighet att utveckla sina De ska ges möjlighet att utveckla kunskaper och sin kompetens i sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. gör en bas för den nationella och till arbetslivet och en grund för Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Senaste lydelse 2012:109. Senaste lydelse 2015:482. Senaste lydelse 2015:482. När det gäller vuxen- utbildning på gymnasial nivå ska de som fått minst utbildning priori- teras. När det gäller Prop. 2019/20:105 vuxenutbildning på gymnasial nivå Bilaga 2 och som särskild utbildning på gymnasial nivå ska den som har störst behov av utbildning priori- teras. Kommunerna ska tillhandahålla vuxenutbildning. Utbildningen ska tillhandahållas på grundläggande nivå, gymnasial nivå och som svenska för in- vandrare. Utbildningen ska tillhandahållas på grundläggande nivå, gymnasial nivå, som särskild utbildning på grundläggande nivå och gymnasial nivå samt som svenska för invand- rare. Med särskild utbildning avses utbildning för vuxna med utveck- lingsstörning. Av 29 kap. 8 § följer att det som i denna lag sägs om personer med utvecklingsstörning ska gälla också för vissa andra vuxna. Särskild utbildning får, under förutsättning att det inte begränsar möjligheten för de personer som avses i tredje och fjärde stycket denna paragraf, tillhandahållas för vuxna utan utvecklingsstörning om de i övrigt uppfyller kraven för sådan utbildning. Ett sådant beslut om att erbjuda en vuxen särskild utbildning fattas av rektor. Beslutet ska föregås av en specialpeda- gogisk bedömning. Utbildning på grundläggande nivå syftar till att ge vuxna sådana kun- skaper som de behöver för att delta i samhälls- och arbetslivet. Den syftar också till att möjliggöra fortsatta studier. Utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan ska ge. Särskild utbildning på grund- läggande nivå syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i grundsärskolan ska ge. Senaste lydelse 2015:482. Senaste lydelse 2015:482. Särskild utbildning på gymnasial nivå syftar till att ge vuxna kun- skaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen på nationella program i gymnasiesärskolan ska ge. Utbildning i svenska för invandrare syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Utbildningen syftar också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skriv- färdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Utbildningen får ske på elevens modersmål eller något annat språk som eleven behärskar. Utbildningen bedrivs i form av kurser och på gymnasial nivå även i form av ett gymnasiearbete. På gymnasial nivå betecknas kursernas och gymnasiearbetets omfattning med gymnasiepoäng. Utbildningen bedrivs i form av kurser och på gymnasial nivå eller som särskild utbildning på gymnasial nivå även i form av ett komvuxarbete. På gymnasial nivå betecknas kursernas och komvuxarbetets omfattning med gymnasiepoäng. Vid särskild utbildning på gymnasial nivå betecknas kurser- nas och komvuxarbetets omfattning med gymnasiesärskolepoäng. För varje kurs ska det finnas en kursplan när det gäller utbildning på grundläggande nivå. För varje ämne ska det finnas en ämnesplan när det gäller utbildning på gymnasial nivå. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kurspla- ner, ämnesplaner och gymnasie- poäng. Sådana föreskrifter får inne- bära att kursplaner eller ämnes- planer inte ska finnas eller att gymnasiepoäng inte ska beräknas för vissa kurser. För varje kurs ska det finnas en kursplan när det gäller särskild utbildning på grundläggande nivå. För varje ämne ska det finnas en ämnesplan när det gäller särskild utbildning på gymnasial nivå. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kurspla- ner, ämnesplaner, gymnasiepoäng och gymnasiesärskolepoäng. Såda- na föreskrifter får innebära att kursplaner eller ämnesplaner inte ska finnas eller att gymnasiepoäng eller gymnasiesärskolepoäng inte ska beräknas för vissa kurser. 22 Senaste lydelse 2012:109. Regeringen eller den myndighet meddela föreskrifter om mål och kunskapskrav för komvuxarbetet. Utbildningen ska vara avgiftsfri, om inte något annat följer av denna lag eller av föreskrifter som har meddelats med stöd av 3 kap. 21 §. får dock förekomma enstaka inslag som kan medföra en obetydlig kostnad för eleverna. Huvudmannen får bestämma att Huvudmannen får bestämma att böcker och andra lärverktyg, som böcker och andra lärverktyg, som varje elev inom utbildning på varje elev inom utbildning på grundläggande eller gymnasial nivå grundläggande eller gymnasial nivå har för eget bruk och får behålla eller som särskild utbildning på som sin egendom, ska anskaffas av eleverna själva eller erbjudas mot nivå har för eget bruk och får avgifter som högst motsvarar hu- behålla som sin egendom, ska anskaffas av eleverna själva eller Lärverktyg som används i ut- erbjudas mot avgifter som högst bildningen ska i övrigt tillhanda- hållas utan kostnad för eleverna. används i utbildningen ska i övrigt Elever inom utbildning i svenska för invandrare ska utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Huvudmannen får dock besluta att elever ska hålla sig med enstaka egna lärverktyg. Avgifter får inte tas ut i samband med ansökan om plats. Den som har antagits till en kurs har rätt att fullfölja kursen.