prop · H703151 · 2020-03-30 00:00:00 — Eftersom män är överrepresenterade som företagare indikerar det att förslaget, i detta avseende, kan komma att gynna män i högre utsträckning än kvinnor. Förslagets sammantagna effekt på den ekonomiska jämställdheten är dock svår att bedöma. Effekter för myndigheter och för de allmänna förvaltningsdomstolarna behöver uppdatera informationsmaterial. Förslaget medför också att tillkommer för ärendehantering. Kostnader kan även tillkomma för anpassning av ärendehanteringssystemen. har framfört att antalet omprövningar avseende kommer att öka. Det finns enligt även en risk för omprövningar för kommande perioder för företag som inte hinner anpassa sina system. Tillkommande kostnader bedöms kunna hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte medföra att antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna kommer att påverkas. Förslaget om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare och enskilda näringsidkare bedöms vara förenligt med och reglerna för statligt stöd. Egenavgifterna sätts ned tillfälligt Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslaget är att lindra de ekonomiska konsekvenserna som spridningen av det nya coronaviruset medför för enskilda näringsidkare och för fysiska personer som är delägare i handelsbolag. till att ge en skattelättnad för dessa näringsidkare i motsvarande utsträckning som för arbetsgivare. Nedsättningen av avgifterna för näringsidkarna görs dock för i stället för enskilda månader eftersom avgiftsunderlaget för egenavgifterna fastställs årsvis. av avgiftsunderlaget som uppgår till högst ska endast En nedsättning av egenavgifterna och den allmänna löneavgiften till endast ålderspensionsavgiften för den del av avgiftsunderlaget som uppgår till högst beräknas minska statens intäkter av egenavgifter och allmän löneavgift med ca . bedöms även få indirekta effekter på andra skatteintäkter. 2019/20:151 Nettoeffekten 2020 beräknas vara ca . Eftersom åtgärden är temporär har den ingen offentligfinansiell effekt efterföljande år. Den har inte heller någon varaktig offentligfinansiell effekt. Förslaget uppskattas beröra ca 250 000 personer som bedriver aktiv näringsverksamhet. Nedsättningen innebär en minskad kostnad för egenavgifter och allmän löneavgift med . Många näringsidkare har förhållandevis låg inkomst och marginalerna är låga, varför nedsättningen kan innebära en betydande kostnadsminskning. För att få en nedsättning av den debiterade preliminärskatten kan näringsidkarna behöva lämna en ny preliminär inkomstdeklaration till . Den administrativa bördan av detta bedöms dock vara förhållandevis begränsad. Förslaget förväntas lindra de ekonomiska konsekvenserna av en period med tillfälligt inkomstbortfall och öka möjligheten att försörja sig som näringsidkare. På marginalen kan det således minska risken för lägre sysselsättning bland näringsidkare. Förslaget kan möjligen även minska risken för en avveckling av företag. Effekter för inkomstfördelningen och den ekonomiska jämställdheten Personer med inkomst av aktiv näringsverksamhet finns i samtliga inkomstgrupper. Nedsättningen har dock en större relativ betydelse i de lägre inkomstgrupperna och därmed en viss utjämnande effekt på inkomstfördelningen. Fler män än kvinnor har inkomst av aktiv näringsverksamhet och en större andel av nedsättningen går därför till män jämfört med till kvinnor. Förslagets sammantagna effekt på den ekonomiska jämställdheten är dock svår att bedöma. Effekter för myndigheter och för de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget medför att kommer att behöva uppdatera informationsmaterial samt att ärendehanteringen ökar. har framfört att förslaget också innebär att myndigheten kommer att behöva göra ändringar i de system och tjänster som hanterar skatteberäkning samt e- tjänsten Preliminär inkomstdeklaration. I den mån ärendehanteringen kan komma att påverkas, är det antalet preliminära inkomstdeklarationer som kan bli fler. Ändringarna som krävs i system och tjänster är omfattande varför inte kommer hinna genomföra dessa tills lagen föreslås träda i kraft, dvs. Förändringarna som behöver göras kopplat till hantering av skatteberäkning är omfattande och beräknas av ta i anspråk. Regeringen har förståelse för synpunkten men med hänsyn till det allvarliga läget som råder och syftet med förslaget anser regeringen att förslaget ändå bör genomföras. Tillkommande kostnader för bedöms kunna hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. Förslaget bedöms inte medföra att antalet mål i de allmänna förvaltningsdomstolarna kommer att påverkas. Förslaget om särskild beräkning av vissa avgifter för arbetsgivare och näringsidkare bedöms vara förenligt med och reglerna för 5Ökad avsättning till periodiseringsfond för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag 5.1Reglerna om avsättning till periodiseringsfond Avsättning till periodiseringsfond är en fondavsättning som innebär en möjlighet till resultatutjämning mellan olika beskattningsår i en näringsverksamhet. Genom denna avsättning anses företagets finansiering av investeringar med eget kapital underlättas och deras likviditet förstärkas. Genom att en periodiseringsfond kan upplösas i en förlustsituation erbjuder systemet också en möjlighet till utjämning av en förlust mot tidigare års vinster (prop. 1993/94:50 s. 209). Bestämmelserna innebär enligt 30 kap. 1 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, att den skattskyldige får göra avdrag för belopp som sätts av till periodiseringsfond. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får högst dra av ett belopp som motsvarar av ett för periodiseringsfonden justerat positivt resultat enligt 30 kap. 6 § IL. För delägare i svenska handelsbolag ska avdrag och avsättning göras hos delägaren enligt 30 kap. 2 § IL. Avdraget beräknas på delägarens del av bolagsinkomsten enligt vad som gäller för delägaren. Avsättningen ska återföras till beskattning senast det sjätte året efter avsättningsåret enligt 30 kap. 7 § IL. När återföring av avdrag för avsättning till periodiseringsfond sker, ska det tidigast gjorda avdraget återföras först. Enskilda näringsidkare gör avsättningen i deklarationen. Beskattningsåret är för fysiska personer ett kalenderår enligt 1 kap. 13 § IL. Enligt 3 kap. 3 § bokföringslagen (1999:1078) kan räkenskapsåret avse en än 12 månader när bokföringsskyldigheten inträder eller upphör. Det får dock aldrig vara . 5.2Behovet av en utökad möjlighet till avsättning till periodiseringsfond Regeringens bedömning: En tidsbegränsad möjlighet till utökad avsättning till periodiseringsfond bör införas för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag. Skälen för regeringens bedömning: På grund av utbrottet av det nya coronaviruset befinner sig delar av det svenska näringslivet i en allvarlig 2019/20:151 situation där många företag redan är, eller riskerar att hamna, i en djup ekonomisk kris. I propositionen Extra ändringsbudget – Åtgärder med anledning av coronaviruset (prop. 2019/20:132) har regeringen föreslagit en rad åtgärder för att omhänderta effekterna i samhället av spridningen av det nya coronaviruset. De är dock inte specifikt inriktade mot problem som kan uppstå för egenföretagare med anledning av den aktuella situationen. Företag kan förväntas hamna i ett allvarligt ekonomiskt läge . Detta kan till exempel vara fallet för dem som bedriver enskild näringsverksamhet och för fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Sådana verksamheter kan drabbas särskilt vid en drastisk minskning av efterfrågan som företagens kostnader i en betydande omfattning förväntas kvarstå. Det gäller inte minst små eller nya verksamheter som inte har haft tid eller möjlighet att bygga upp ekonomiska buffertar som kan användas i situationer med snabbt vikande efterfrågan och fallande intäkter. Mot denna bakgrund finns det enligt regeringens mening anledning att överväga ytterligare åtgärder för denna grupp, utöver de som redan har föreslagits. De föreslagna åtgärderna syftar till att dämpa tillfälliga likviditetsproblem som kan uppstå för företag i följderna av virusutbrottet och åtgärderna för att begränsa smittspridningen. Den nu aktuella krisen innebär emellertid inte enbart problem med likviditeten utan även med lönsamheten. Många företag har fått se sina intäkter sjunka mycket snabbt. Det finns därför en uppenbar risk för att företag kommer att redovisa förlust på grund av krisen. Det gäller även företag som utan krisen skulle ha en vinstgivande verksamhet. För dessa företag skulle det kunna vara fördelaktigt att få större möjligheter att kvitta förluster som uppkommer mot vinster som uppstod föregående år. har inget uttryckligt system för förlustutjämning mot tidigare års vinster. Däremot fyller systemet med periodiseringsfonder en sådan funktion. Det bör därför införas en tidsbegränsad möjlighet till utökad avsättning till periodiseringsfond för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag. Ökade möjligheter för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag att göra avsättning till Regeringens förslag: Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får dra av högst ett belopp som motsvarar av ett för periodiseringsfond justerat positivt Alternativt får avdrag göras med högst ett belopp som motsvarar av ett för periodiseringsfond justerat positivt resultat. Skälen för regeringens förslag: Enligt 30 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, får enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag dra av högst av ett för periodiseringsfond justerat positivt resultat. Som framgår av avsnitt 5.2 bör det införas en tidsbegränsad möjlighet till utökad avsättning till periodiseringsfond för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag. Av avsnitt 5.1 framgår att enskilda näringsidkare gör avsättning till periodiseringsfond enbart i deklarationen. Deklarationen avseende 2019 ska lämnas in vilket innebär att det skulle vara möjligt att tillåta högre avsättning till periodiseringsfond avseende . På så sätt skulle en resultatutjämning mot detta års överskott åstadkommas. I den rådande situationen är det därför lämpligt att ändra inkomstskattelagen retroaktivt så att möjligheterna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag att sätta av till periodiseringsfond utökas avseende . Lättnaden bör vara så stor som möjligt för att underlätta för de många näringsidkare i denna grupp som till följd av utbrottet av det nya coronaviruset befinner sig i, eller riskerar att hamna i, en allvarlig situation. Därför föreslår regeringen att hela det justerade resultatet avseende ska få sättas av till periodiseringsfond. Detta innebär att avsättning bör få göras av ett för periodiseringsfond justerat positivt resultat i stället för . Åtgärden bör gälla för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag. Sådana verksamheter kan drabbas särskilt hårt vid en drastisk minskning av efterfrågan som företagens kostnader i en betydande omfattning förväntas kvarstå. Detta gäller inte minst små eller nya verksamheter. För att åtgärden ska rikta in sig mot och underlätta särskilt för sådan verksamhet bedöms det lämpligt att införa ett takbelopp för den förhöjda avsättningen. Ett takbelopp på för det förhöjda avdraget bedöms vara väl avvägt för detta ändamål. De företag som väljer att tillämpa den föreslagna regeln får högst göra ett så stort avdrag som motsvarar det justerade överskottet. Avdraget får alltså inte medföra underskott. Regeln utformas så att den enskilda näringsidkaren eller den fysiska personen som är delägare i ett svenskt handelsbolag alltid ska kunna välja att göra avdrag i samma utsträckning som gäller enligt nuvarande reglering, som innebär avsättning med högst av det justerade resultatet. Orsaken är att en avsättning av det justerade resultatet i vissa fall skulle ge ett större avdrag än om avsättning görs av detta resultat . Med utgångspunkt i utgör 3,33 miljoner ett gränsvärde vid en jämförelse mellan den bestämmelsen och avsättning (eftersom av 3,33 miljoner är en miljon). Detta innebär att det är mest fördelaktigt för den skattskyldige att tillämpa bestämmelsen om att avsättning får göras om det justerade resultatet är lägre än . Om det justerade resultatet i stället överstiger är det dock mer fördelaktigt att göra avsättning med högst av det justerade resultatet. 2019/20:151 Den föreslagna ändringen i inkomstskattelagen genomförs men gäller retroaktivt avseende resultat. Tidpunkten för att lämna deklarationen påverkas inte. Reglerna om återföring föreslås inte förändrade. Det innebär att hela det belopp som sätts av till periodiseringsfond ska återföras senast det sjätte året efter avsättningsåret. Förslaget föranleder ändringar i 30 kap. 6 § IL. Regeringens förslag: Ändringen i inkomstskattelagen som innebär utökade möjligheter till avsättning till periodiseringsfond för träder i kraft . Lagen tillämpas bara på beskattningsår som avslutas . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för beskattningsår som avslutas före . Ändringen är tillfällig och avser resultat. Skälen för regeringens förslag: Med hänsyn till spridningen av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 är det av stor betydelse att åtgärder snabbt vidtas för att dämpa effekterna av viruset för företag och samhällsekonomin. Den utökade möjligheten till avsättning till periodiseringsfond för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag ska gälla för och bör därför införas så snabbt som möjligt. Regeringen föreslår därför ett ikraftträdande av den föreslagna ändringen i inkomstskattelagen (avsnitt 2.3) och att lagen ska tillämpas på beskattningsår som avslutas . I lagrådsremissen föreslogs att lagen skulle tillämpas på beskattningsår som påbörjas efter . Det föreslogs också en särskild regel för att fånga in de fall när näringsverksamheten påbörjas men när det första räkenskapsåret förlängs så att det avslutas . Under den fortsatta beredningen har det uppmärksammats att denna regel inte är fullständig. Som regeln var skriven i lagrådsremissen skulle den inte omfatta sådana fall när näringsidkaren ombildar näringsverksamheten till ett aktiebolag om räkenskapsåret hade påbörjats . I 30 kap. 11 § IL finns regler som gör det möjligt för ett aktiebolag att ta över en periodiseringsfond om en enskild näringsidkare för över sin näringsverksamhet till ett aktiebolag. En motsvarande regel för överföring från handelsbolag finns i 30 kap. 12 § IL. När en enskild näringsverksamhet eller verksamhet i ett handelsbolag förs över till ett aktiebolag ska den enskilde näringsidkaren eller delägaren i handelsbolaget beskattas för det resultat som har uppkommit fram till och med överföringsdagen. Om överföringen görs under löpande år kommer näringsverksamheten därför att ha ett förkortat räkenskapsår. Även i dessa fall bör näringsidkaren eller delägaren i handelsbolaget komma i åtnjutande av rätten till förhöjd avsättning till periodiseringsfond. Regeringens förslag är därför att lagen ska tillämpas på beskattningsår som Äldre föreskrifter gäller fortfarande för Prop. 2019/20:151 beskattningsår som avslutas före . Den utökade möjligheten till avsättning till periodiseringsfond ska dock vara tidsbegränsad, vilket innebär att endast nivån på högst 30 procents avsättning ska gälla för beskattningsår som avslutas och framåt. Regeringen föreslår därför ytterligare en ändring i inkomstskattelagen som ska träda i kraft (avsnitt 2.4) och tillämpas på beskattningsår som avslutas efter . I lagrådsremissen var förslaget att denna lag skulle träda i kraft och tillämpas på beskattningsår som påbörjas efter . Lagen bör dock träda i kraft så fort som möjligt efter regeringens första förslag till ändring (avsnitt 2.3), vilket är . Det blir då tydligt vad som gäller för tiden efter ikraftträdandet för det första förslaget. Eftersom den lagen numera formuleras utifrån när beskattningsåret avslutas och inte när det börjar bör en motsvarande ändring göras beträffande den andra lagändringen. Som nämnts ovan omfattar den första ändringen sådana beskattningsår som avslutas . Det är då lämpligt att utforma den andra lagändringen så att den gäller beskattningsår som avslutas efter . Vidare ska äldre föreskrifter fortfarande gälla för beskattningsår som avslutas före , vilket innebär att den utökade möjligheten till avsättning till periodiseringsfond gäller för beskattningsår som avslutas . I detta avsnitt redogörs för förslagets effekter i den omfattning som bedöms lämpligt i det aktuella lagstiftningsärendet och med beaktande av förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Syfte och alternativa lösningar Syftet med förslaget är att stärka företagens finansiella ställning. Därigenom minskar förekomsten och konsekvenserna av tillfälliga finansiella problem, som kan uppstå för företag som en följd av utbrottet av det nya coronaviruset och de åtgärder som vidtas för att minska spridningen av det. Genom att ge företagen större möjligheter att jämna ut årets förluster med förra årets vinster stärker förslaget företagens finansiella ställning och företag som väljer att göra större avsättningar till periodiseringsfonder får återbetalningar av preliminärskatt som betalats Om förslaget inte genomförs ökar risken för att företag som i grunden är livskraftiga tvingas lägga ner sin verksamhet eller minska antalet anställda på grund av tillfälliga problem med lönsamheten. De offentligfinansiella effektberäkningarna baseras på statistik från , som består av ett flertal databaser för olika företagsformer. fanns ca 810 000 företag som drevs som enskild närings- verksamhet och av dem redovisade ca 360 000 ett positivt resultat. företag gjorde avsättningar till periodiseringsfonder till ett 2019/20:151 sammanlagt värde på . fanns också ca 70 000 delägare i handelsbolag varav ca 36 000 redovisade ett positivt resultat. Cirka 6 800 delägare gjorde avsättningar till periodiseringsfonder till ett sammanlagt värde på . Beräkningen av den offentligfinansiella effekten utgår från ett intervall för den effekt förslaget bedöms ha på de offentliga finanserna. nivån i intervallet bygger på antagandet att de företag som 2017 gjorde avsättningar till periodiseringsfonder kommer att tredubbla sina avsättningar som en följd av de nya reglerna. till periodiseringsfonderna kommer då att uppgå till . Beräkningen beaktar taket på avsättningarna på 1 miljon kronor1. avsättningarna härrör från enskilda näringsidkare. Avsättningar på beräknas innebära ca 6 miljarder kronor lägre skatteintäkter 2019. Det är troligt att fler företag vill göra avsättningar till periodiserings- fonder i deklarationen jämfört med tidigare, bl.a. eftersom risken är stor att de går med förlust . Den övre nivån i intervallet för den offentligfinansiella effekten utgår från den sammanlagda inkomsten från näringsverksamhet för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag och antar att samtliga företag kommer att göra avsättningar Den sammanlagda inkomsten av närings- positiv räntefördelning uppgick till knappt Om man beaktar taket på i avsättningar uppgår inkomsten till och den övre nivån i intervallet för den offentligfinansiella effekten till 13 miljarder kronor2. Det är osannolikt att samtliga företag kommer att göra avsättningar av hela sitt resultat till följd av de nya reglerna. Det finns flera skäl som stödjer en sådan slutsats. Om inkomsten från näringsverksamhet är noll får företagaren ingen beskattningsbar inkomst, vilket bl.a. kan påverka skyddet från socialförsäkringssystemet. De olika skatte- och avgifts- parametrar som rör beskattningen av enskilda näringsidkare är integrerade med varandra, vilket innebär att ändringar i en skattesats eller i en skattebas kan påverka andra skattebaser. Hur detta samspel ser ut beror på hur företagarna väljer att prioritera med hänsyn till individuella önskemål om disponibel inkomst för privat bruk, ersättningsnivån i social- försäkringssystemen, verksamhetens soliditet och framtida investeringar. Därtill finns det belägg från akademiska studier, som tyder på att alla företag inte kommer att använda möjligheten till en ökad avsättning till en räntefri periodiseringsfond.3 Den övre nivån i intervallet för den offentlig- finansiella effekten överskattar därför effekten av förslaget på de För att göra en punktskattning av den offentlig- finansiella effekten görs därför ett grovt beräkningstekniskt antagande att den övre nivån i intervallet bör justeras ned med . 1 Cirka 1 800 enskilda näringsidkare och 200 delägare i handelsbolag bedöms ha vinster som överstiger taket på . 2 Cirka 760 företag bedöms ha vinster som överstiger taket på . 3 Se t.ex. Zwick, E (2010) The costs of corporate tax complexity (No. och Edgerton, J. (2010). Investment incentives and corporate , 94(11-12). att skatteintäkterna beräknas minska med till Prop. 2019/20:151 följd av förslaget. Periodiseringsfonderna är en möjlighet till resultatutjämning över tiden. Avsättningarna ska återföras till beskattning , vilket medför att underlaget för de enskilda näringsidkarnas beskattning kommer att vara högre –2025 jämfört med om förslaget inte Det är osäkert hur återföringarna kommer att fördelas . Företagen gör återföringar från periodiseringsfonder företrädesvis de år då de går med förlust och det är därför sannolikt att en betydande del av avsättningarna återförs redan för . hur återföringarna i praktiken kommer att fördelas gör att det i de offentligfinansiella beräkningarna antas att återföringarna sker med en sjättedel 2020–2025 (se tabell 5.1). När samtliga avsättningar har återförts till beskattning utgörs den bestående effekten på de offentliga finanserna av hur statens upplånings- kostnader har påverkats till följd av förskjutningen av skatten . Denna effekt är liten i förhållande till den intäkt som berörs av Tabell 5.1 Offentligfinansiell effekt av utökad möjlighet till avsättning till Miljarder kronor, fasta priser och baser -9,00 -9,00 -0,03 Källa: Egna beräkningar. Förslaget är riktat till företag som drivs som enskild näringsverksamhet och till fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag. till att underlätta för företag som redovisade vinst för beskattningsåret 2019 men förväntas redovisa förlust . möjligheten att kvitta förluster mot vinster stärks företagens finansiella ställning. Om ett företag gör avsättningar till periodiseringsfonder för minskar den skattepliktiga vinsten . Företagets skattebetalningar minskar och pengar stannar i Förslaget innebär att den högsta möjliga avsättningen höjs från upp till ett tak på . kan ett företag i praktiken kvitta hela vinsten mot en förlust beskatt- Detta är betydelsefullt för företag som har svårt att få tillgång till finansiering på andra sätt under den pågående krisen. En enskild näringsidkare eller en fysisk person som är delägare i ett svenskt handelsbolag kan få återbetalning av redan betald preliminärskatt, 2019/20:151 periodiseringsfond har ändrats kan en företagare ansöka hos om att ändra sin debiterade preliminärskatt. kan därefter fatta ett beslut så att företagaren får det som har betalats för mycket återbetalat till skattekontot. Likviditeten och den finansiella ställningen kan alltså stärkas även på detta sätt. finns ett regelverk om periodiseringsfonder för enskilda näringsidkare. Att höja den maximala avsättningen från är en relativt enkel förändring och den administrativa bördan av ändringen och tidsåtgången för att anpassa sig till de nya reglerna bedöms vara begränsad. Förslagets enkelhet gör även att det är väl inriktat mot mindre företag.