prop · H703192 · 2020-06-30 00:00:00 — En studie visar just att undanträngning inte tar bort effekten av denna typ av insatser, men minskar den.61 5.1.2En mer träffsäker tilldelning av kostsamma insatser bör åstadkommas bedömer vidare att det är möjligt att uppnå en högre måluppfyllelse givet de utgifter som läggs på arbetsmarknadspolitiken genom att åstadkomma en mer enhetlig och träffsäker tilldelning av utbildningsinsatser och insatser från externa aktörer. Det gäller åtminstone för den grupp av sökande vi studerat i granskningen. Granskningen visar att det finns stora skillnader i hur ofta förmedlare beviljar sökande dessa insatser. Analysen visar också att förmedlare som i högre grad använder sig av dessa insatser når sämre resultat. Dessa resultat kan delvis drivas av skillnader i sökandes förutsättningar på 60Cheung, ”Does job search assistance reduce unemployment ? effects and mechanisms,” 2019. 46 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N arbetsmarknaden som vi inte kunnat ta hänsyn till. Men vi finner också att förmedlare som har en positiv attityd till externa aktörer oftare beviljar sådana insatser som de inte uppnår bättre resultat. Det är inte troligt att detta resultat förklaras av skillnader i sökandes förutsättningar på arbetsmarknaden. Vår analys tyder alltså på att vissa förmedlare beviljar insatser på ett ineffektivt sätt. Antingen beviljar de insatser till för många sökande eller så beviljar de insatser till fel personer. Därmed skulle en mer enhetlig och träffsäker tilldelning innebära att insatser i högre grad tilldelas till sökande som har större nytta av insatserna. Därigenom skulle det vara möjligt att uppnå en högre måluppfyllelse givet de utgifter som läggs på arbetsmarknadspolitiken. Dessutom innebär utbildningsinsatser och insatser från externa aktörer en kostnad.62 I den mån insatser beviljas i fall det inte är kostnadseffektivt, kan en mer träffsäker tilldelning av insatser också innebära att det är möjligt att minska utgifterna för arbetsmarknadspolitiken utan att försämra måluppfyllelsen. har tidigare visat att förmedlarna sällan beaktar kostnaden för utbildningsinsatser inför beslut om anvisning.63 Därtill har vi tidigare visat att effekten av åtminstone vissa utbildningsinsatser på framtida arbetsinkomster är negativ.64 En mer enhetlig tilldelning av insatser skulle därtill bidra till ökad likvärdighet i den service Arbetsförmedlingen ger till sökande. 5.1.3 Olika sätt att styra förmedlingsverksamheten Vår analys har visat att förmedlares inställning till olika arbetssätts effektivitet påverkar i vilken grad förmedlare använder sig av dessa. Denna typ av attityder bör kunna påverkas genom ökad kunskap om insatsers effekt för olika grupper. Utbildningar som betonar vikten av sökaktivitet eller erfarenhetsutbyte som handlar om hur ett aktivt förmedlingsarbete bör bedrivas i praktiken kan därmed troligen göra förmedlarna mer sökaktivitetsinriktade. Ett annat sätt att åstadkomma ett mer sökaktivitetsinriktat arbetssätt kan vara att styra förmedlarna till att prioritera arbetet med platsförslag och platsanvisningar. När det gäller skillnaderna i hur ofta förmedlare använder sig av utbildningsinsatser och insatser från externa aktörer kan ingenting eller endast en liten del förklaras av attityder. En trolig förklaring till skillnaderna är istället att förmedlare i likartade fall gör olika bedömningar av om en insats är lämplig. 62Kostnaden för utgifter till leverantörer för en anvisning till externa aktörer är i genomsnitt knappt Motsvarande kostnad för utbildningsinsatser är . Det kan jämföras med till exempel praktik där kostnaden är liten. Beräkningarna basers på uppgifter ur årsredovisningen . 63Riksrevisionen, Förberedande och orienterande utbildning, 2016. 64Närmare bestämt Förberedande utbildning. Se , Effekter av Arbetsförmedlingens Förberedande och orienterande utbildning, 2017. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N borde vara möjligt att uppnå större samständighet i dessa bedömningar genom erfarenhetsutbyte. Ett annat sätt att åstadkomma en mer enhetlig bedömning är genom uppföljning av hur olika förmedlare eller arbetslag ligger i förhållande till vad som kan förväntas samt återkoppling till förmedlarna. Ett tredje sätt kan vara genom användning av någon form av stöd i bedömningarna. 5.1.4 Brister i styrningen och efterfrågan på mer erfarenhetsutbyte De möjligheter till styrning som vi redogjort för ovan används i begränsad utsträckning . Vår genomgång av Arbetsförmedlingens internutbildningar för förmedlare visar att dessa främst handlar om handläggartekniska och administrativa aspekter av arbetet, även om det finns ett visst inslag av erfarenhetsutbyte. Inslaget om effekten av olika arbetssätt är också begränsat.65 konstaterade i rapporten – svag kunskapsbas och brister i styrningen (RiR 2019:18) att förmedlarna önskar ett ökat erfarenhetsutbyte och kollegialt lärande, särskilt i vidare kretsar I samma rapport konstaterade att de metoder för förmedlingsarbetet som Arbetsförmedlingen har utvecklat står på svag kunskapsbas och att myndigheten inte på något systematiskt sätt följer upp hur arbetet bedrivs på lokalkontor och av enskilda arbetsförmedlare. är styrningen av arbetsförmedlare i hög grad delegerad till kontoren, och ett stort handlingsutrymme och ansvar ligger hos den enskilda förmedlaren. På lokal nivå görs det visserligen stickprovskontroller av arbetsförmedlarnas handläggning, men återkopplingen till den enskilda arbetsförmedlaren är i regel svag.67 I både den här och den tidigare rapporten har visat att förmedlare sällan använder bedömningsstödet, som ska hjälpa dem att avgöra vilka sökande som kan vara aktuella för insatser.68 Vid pågår dock ett arbete för att utveckla bedömningen med hjälp av statistiska modeller som ska kompletteras med en professionell bedömning.69 I den nämnda rapporten rekommenderades bland annat att utveckla uppföljningen av vilka arbetssätt som används och att se över användningen av myndighetens analysresurser för att utvärdera och utveckla de arbetssätt som används. Dessa rekommendationer är i ljuset av denna granskning fortsatt angelägna. Denna granskning bekräftar också de risker för bristande effektivitet och likvärdighet som rapporten konstaterade. 65Riksrevisionen har begärt in och gått igenom utbildningsmaterialet för internutbildningar riktade mot arbetsförmedlare. 66Riksrevisionen, Arbetsförmedlingens matchningsarbete – svag kunskapsbas och brister i styrningen, 2019. 69Skriftliga uppgifter från Arbetsförmedlingen . R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N 5.1.5 Förändringar i myndigheten påverkar förutsättningarna De olika förändringar av förmedlingsverksamheten som har genomförts och aviserats påverkar förutsättningarna för att styra verksamheten i den riktning vi skissat på ovan. Arbetsförmedlingens omorganisation mot en mer specialiserad förmedlarroll där ingen enskild förmedlare har huvudansvaret för en viss sökande gör att det kan vara aktuellt att differentiera innehållet i utbildningar och att styra olika förmedlade på olika sätt. Vi menar dock att slutsatserna om att arbeta mer sökaktivitetsinriktat och att tilldela insatser mer träffsäkert ändå är relevanta mot bakgrund av dessa förändringar. Den av regeringen aviserade reformen av Arbetsförmedlingen innebär att de delar av förmedlingsarbetet som handlar om att stötta arbetssökande i sitt jobbsökande i huvudsak ska bedrivas av externa utförare. Det innebär att det finns en viss osäkerhet om hur rollen för förmedlarna vid Arbetsförmedlingen kommer att se ut . Innan dessa förutsättningar är klarlagda kan det därför vara mindre lämpligt att utforma internutbildning eller förändra styrningen av förmedlarna i syfte att främja ett mer sökaktivitetsinriktat arbetssätt. Våra slutsatser om betydelsen av att arbeta sökaktivitetsinriktat är dock rimligen giltiga oavsett om förmedlingsarbetet bedrivs av externa aktörer eller av myndigheten själv. rekommenderar Arbetsförmedlingen att när förutsättningarna för myndighetens framtida uppdrag är klarlagda: •Främja ett mer sökaktivitetsinriktat arbetssätt. Ett sätt att göra så kan vara att genom internutbildning och erfarenhetsutbyte. Ett annat sätt kan vara att tydligare prioritera arbetet med platsförslag och platsanvisningar i styrningen av verksamheten. rekommenderar Arbetsförmedlingen att: •Säkerhetsställa en mer enhetlig och träffsäker tilldelning av kostsamma insatser. Det kan exempelvis göras genom uppföljning av hur olika förmedlare eller arbetslag ligger i förhållande till vad som kan förväntas, genom internutbildning och erfarenhetsutbyte eller genom en ökad användning av någon form av stöd i bedömningarna. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N 50 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Assadi, A. och , M., ”Street-level bureaucrats, rule-following and tenure: How assessment tools are used at the front line of the public sector”, Public Administration, 2018. Behncke, S., , M. och Lechner, M., ”Unemployed and their caseworkers: Should they be friends or foes?”, . Statistics in Society, 2010. Brodkin, E.Z., ”Implementation as politics”, i: Implementation and the policy process, 1990. Caliendo, M., Künn, S. och Weißenberger, M., ”Personality traits and the evaluation of start-up subsidies”, , vol. 86, 2016. , A., Finkelstein, A., Sacarny, A. och Syverson, C., ”Healthcare Productivity and Allocation in the U.S. Healthcare Sector,” 2013. , ; Egebark, E.; , A. ; Laun, L.; Rödin, M.; , J., ”Does job search assistance reduce unemployment ?”, IFAU Working Paper Series, () 2019:25, 2019. Dunteman, G.H., Principal components analysis, , 1989. , P. och , B., ”Improving incentives in unemployment insurance: A review of recent research”, , vol. 20, nr 3, 2006. , N., , P. och , S., ”Caseworkers’ attitudes: Do they matter?”, Empirical Economics, 2017. , I., Schulte, L. och Symon, G., ”Creaming and parking in marketized employment services: An Anglo-German comparison”, Human Relations, 2018. , R., Vid byråkratins gränser, 2 uppl., , 1992. , J., ”How Important are Caseworkers - and Why? New Evidence from Swedish Employment Offices”, IFAU Working Paper Series, (), vol. 10, 2011. , J., Integrationen och arbetets marknad: Hur jämställdhet, arbete och annat ”svenskt” görs av arbetsförmedlare och privata aktörer, diss., , 2015. Lipsky, M., Street-level bureaucracy : dilemmas of the individual in public services, , M., ”Marknaden för arbetsmarknadspolitik : om privata komplement till Arbetsförmedlingen,” IFAU 2011:13, 2011. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N , S. och Musheno, M., ”State Agent or Citizen Agent: Narratives of Discretion”, and Theory, 2000. , och , J., The handbook of public administration, 2012. , Förberedande och orienterande utbildning (RiR 2016:21), 2016. , Effekter av Arbetsförmedlingens Förberedande och orienterande utbildning (RiR 2017:20), 2017. , Matchningen på arbetsmarknaden – sökandesammansättningens betydelse (RiR 2017:26), 2017. , Arbetsförmedlingens matchningsarbete – svag kunskapsbas och brister i styrningen (RiR 2019:18), 2019. , , , N. och ISF, ”Att handlägga sjukförsäkringen,” 2013. Tummers, L. och Bekkers, V., ”Policy Implementation, Street-level Bureaucracy, and the Importance of Discretion”, , vol. 16, nr 4, 2014. Tummers, L.L.G., Bekkers, V., Vink, E. och Musheno, M., ”Coping during Delivery: A Conceptualization and Literature”, , 2015. Vedung, E., ”Autonomy and street-level bureaucrats’ coping strategies”, Nordic in Educational Policy, 2015. , A., Subventionerade anställningar - avvägningar och empirisk evidens, Subventionerade anställningar Avvägningar och empirisk evidens, IFAU 2018:14, 2018. ISF, Att handlägga sjukförsäkringen, Rapport 2013:9, 2013. , M. och Liljeberg, L., Hur ofta träffas arbetssökande och arbetsförmedlare ?, IFAU 2017:16, 2017. 2018/19:1 Utgiftsområde 14, bet. 2018/19:AU2, rskr. 2018/19:112. 2011/12:1 Utgiftsområde 14, bet. 2011/12:AU2, rskr. 2011/12:88. 52 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tidigare studier som ligger till grund för enkäten Enkäten som utformats för att mäta attityder hos arbetsförmedlarna har tagit sin utgångspunkt i tidigare forskning. forskning visar att attityderna påverkar vilka initiativ som tas i ärenden, men de kan också ge olika resultat i fråga om utfall. Vi har tagit intryck av en del av de attityder som framhålls i litteraturen samt försökt att mer konkret mäta attityden till olika arbetssätt. En indelning av attityder kan göras mellan inställningen till kontroll och service. I en del litteratur diskuteras detta som om handläggarna företräder staten – State agents – eller om de företräder klienten – Citizens agents.70 Detta kan ta sig uttryck i att handläggare i olika grad har ett kontrollinriktat eller serviceinriktat förhållningsätt till sin klient. Hypotetiskt innebär detta att en kontrollinriktad arbetsförmedlare till exempel kan tänkas att i högre grad välja arbetssätt som innebär anvisning till arbete eller att kontrollera sökaktiviteten, medan en mer serviceinriktad förmedlare kan tänka sig att ha fler möten för att stötta klienten och välja de insatser som den arbetssökande själv efterfrågar. En studie av arbetsförmedlare i visar att de som är mindre samverkansinriktade gentemot sina klienter har klienter som snabbare återgår i arbete.71 Vi har ställt frågor om attityder till kontroll och service i enkäten. Ytterligare en dimension vi ställer frågor om är arbetsförmedlarnas attityd till att kunna regler och följa regler. Regelinriktning avser i hur hög grad handläggare följer de regler som reglerar deras arbete, men också om de vill ha stor frihet i arbetet eller i hur hög grad de vill arbeta med tydliga direktiv och regler.72 En handläggare som vill ha stor handlingsfrihet kommer sannolikt i mindre grad följa till exempel rutiner till punkt och pricka, och i stället hitta egna sätt att lösa problem om de befintliga sätten inte upplevs som ändamålsenliga. Det finns studier som visar att handläggare i högre grad är regelinriktade när de är nyanställda jämfört med när de har längre erfarenhet.73 Ytterligare en studie visar att handläggare som har en positiv inställning till regelverk som styr deras arbete också tycks följa regelverket i högre utsträckning.74 70Maynard-Moody och Musheno, ”State Agent or Citizen Agent: of Discretion”, 2000. 71Behncke, och , ”Unemployed and their caseworkers: Should they be friends or foes?”, 2010. 72Lipsky, Street-level bureaucracy:dilemmas of the individual in public services, 1980. 73Assadi och , ”Street-level bureaucrats, rule-following and tenure: How assessment tools are used at the front line of the public sector”, 2018. 74Granqvist, och , ”Caseworkers’ attitudes: Do they matter?”, 2017. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Handläggare kan också förhålla sig på olika sätt till resultat, vilket vi har frågat om. Tidigare studier visar att det finns en variation mellan handläggare avseende om de är resultatinriktade eller inte.75 En resultatinriktad handläggare, så som vi mäter det, prioriterar att nå uppsatta mål. Det kan vara egna mål, mål för myndigheten eller mer övergripande policymål. I enkäten mäts också hur arbetsförmedlarna förhåller sig till olika insatser och arbetssätt som de kan använda i sitt arbete. Det är rimligt att anta att de som är positiva till vissa typer av insatser också beviljar dessa insatser i högre grad än andra förmedlare, vilket vi också prövar med hjälp av registerdata. Att bevilja insatser kan vara ett framgångsrikt arbetssätt om de ges till rätt personer, en för omfattande användning av till exempel anställningsstöd skulle kunna innebära att insatserna ges till personer som skulle ha kommit i arbete även om de inte fått denna insats.76 För att det ska vara ett framgångsrikt arbetssätt krävs det också att insatsen i sig är effektiv. Huruvida attityden till insatser ökar sannolikheten att sökande får arbete kan alltså antas bero på insatsen i sig, och på handläggarens förmåga att välja rätt personer som får insatser. Inställningen till att samarbeta med andra aktörer har vi också ställt frågor om. Den återgivna bakgrunden ovan har varit en stomme för hur frågorna i enkäten har utformats. 75ISF, Att handlägga sjukförsäkringen, 2013. 76Forslund, Subventionerade anställningar - avvägningar och empirisk evidens, 2018. 54 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Denna bilaga innehåller tabeller för beskrivningen av arbetsförmedlare i kapitel 2. Det är en beskrivning av samtliga förmedlare enligt personalregistret vid myndigheten . Tabell 12 Arbetsförmedlarnas ålder och kön 35–44 år 45–54 år 55–64 år Källa: Arbetsförmedlingens personalregister. Tabell 13 Arbetsförmedlares anställningstid vid Arbetsförmedlingen 0–1 år 2–3 år 4–7 år 8–11 år Källa: Arbetsförmedlingens personalregister. Tabell 14 Arbetsförmedlarnas utbildningsnivå Högskolestudier, ej examen Högskoleexamen, 2–3 år Högskoleexamen, eller mer Källa: Arbetsförmedlingens personalregister. R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Tabell 15 Utbildningsinriktning för arbetsförmedlare med högskoleexamen Samhälls– och beteendevetenskap Företagsekonomi, handel och Socialt arbete och omsorg Teknik och teknisk industri Anm.: Kategorier skapade utifrån SCB:s SUN-koder. Källa: Arbetsförmedlingens personalregister. Ett urval av 4 609 arbetsförmedlare gjordes. Anledningen till att urvalet inte omfattade alla arbetsförmedlare var för att hålla nere arbetsbelastningen för Arbetsförmedlingen i möjligaste mån som ett stort urval var viktigt för att kunna analysera materialet utifrån olika perspektiv. Urvalet har skett på kontorsnivå vilket innebär att samtliga arbetsförmedlare vid de utvalda kontoren har fått enkäten. Syftet med detta var att möjliggöra att se variation såväl mellan kontor som mellan personer på samma kontor. 61 kontor ingick i urvalet. Kontoren valdes så att vi fick ett representativt urval utifrån den klustermodell som Arbetsförmedlingen har utvecklat. Klustermodellen redogör för vilka kontor som har liknande förutsättningar utifrån bland annat demografiska, arbetsmarknadsmässiga och geografiska förutsättningar. Arbetsförmedlingens enkätenhet skickade ut enkäten via epost . Totalt skickades den ut till 4 609 arbetsförmedlare och svarade på enkäten efter sammanlagt tre påminnelser. 56 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Som beskrivits i bilaga 1 utformades enkäten utifrån tidigare forskning om olika attityder bland handläggare och utifrån att vi ville mäta attityden till vissa arbetssätt. För att pröva om enkäten mätte det ville mäta och om den var relevant och förståelig för arbetsförmedlarna genomförde vi två provenenkäter. Först fick tio arbetsförmedlare genomföra enkäten varefter vi genomförde en intervju med var och en om hur de uppfattat enkäten. Efter det bearbetades enkäten om och i nästa steg gjorde vi åter en provenkät med tio förmedlare där vi genomförde kognitiva intervjuer för genomförandet av enkäten. Det innebär att den som fyller i enkäten spontant kommenterar och pratar om upplevelsen av frågorna som enkäten fylls i. Även denna intervjuomgång ledde till förändringar av enkäten. Enkäten till förmedlarna inleddes med ett antal frågor för att bland annat säkerställa att de faktiskt arbetade som förmedlare och inte fått andra arbetsuppgifter. De enkätfrågor som redovisas nedan är de som används i analysen för att mäta attityder och arbetssätt av olika slag. I tabellerna nedan redovisas medelvärdet för de svarande på skalan 1 till 7 samt standardavvikelsen och antalet respondenter. Fråga 1–5 avser inte frågor som mäter attityder utan bakgrundsfrågor om handläggarna och deras arbete. Dessa redovisas därför inte i bilagan. Tabell 16 Fråga 6: I vilken grad använder du följande verktyg och stöd i ditt arbete som arbetsförmedlare? 1=Inte alls, 7=I mycket hög utsträckning. metoder som finns på intranätet Stöd genom att konsultera kollegor Stöd genom att konsultera min chef R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Tabell 17 Fråga 7: Hjälper följande verktyg och stöd dig i ditt arbete som arbetsförmedlare? 1= Nej, inte alls, 7= Ja, mycket. metoder som finns på intranätet Stöd genom att konsultera kollegor Stöd genom att konsultera min chef 58 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 18 Fråga 8: Bedömer du att följande insatser och aktiviteter är till hjälp för att de arbetssökande ska få jobb eller komma närmare arbetsmarknaden? 1 = Nej, till ingen hjälp, 7 = Ja, till mycket stor hjälp. Kontakt med den sökande via telefon eller Fysiska möten med den arbetssökande Kompletterande aktör: Stöd och matchning Kompletterande aktör: Introduktion till arbete Att samverka med kommunen Att följa upp den arbetssökandes aktivitet R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Tabell 19 Fråga 9: Hur viktiga anser du att följande kunskaper och förmågor är för en arbetsförmedlare? 1 = Inte alls viktigt, 7 = Mycket viktigt. Att kunna regelverket om aktivitetsstöd Att kunna regelverket om anvisning till program Att kunna regelverket om subventionerade Att vara lyhörd för de arbetssökandes önskemål Att förmå den arbetssökande att göra vad vi Att kunna rutinerna för samverkan med andra Att känna till innehållet i interna styrdokument Att känna till innehållet i handläggarstöden Att kunna förklara regelverket för arbetssökande Tabell 20 Fråga 10: Hur lätt eller svårt är det att utföra ditt arbete som arbetsförmedlare i följande avseenden? 1 = Mycket svårt, 7 = Mycket lätt. Att leva upp till förväntningarna som de arbetssökande har på dig som arbetsförmedlare Att använda utrymmet för tolkning när Att se till att beslut fattas snabbt Att följa regelverket även i fall där du tycker att det får ogynnsamma konsekvenser för Att forma individanpassade lösningar för Att tänja på regelverket om det behövs för att nå Att kombinera den kontrollerande rollen med 60 R I K S R E V I S I O N E N E N G R A N S K N I N G S R A P P O R T F R Å N R I K S R E V I S I O N E N Tabell 21 Fråga 11: Instämmer du i följande påståenden? 1 = Nej, inte alls, 7 = Ja, helt och hållet. När jag ställs inför svåra avgöranden konsulterar jag mina kollegor När jag hamnar i svåra avgöranden konsulterar Jag utformar egna rutiner för att hinna med mitt arbete på bästa sätt, om jag inte tycker att Jag kan tänka mig att tänja på de interna riktlinjerna, om det leder till att den arbetssökande kan komma närmare ett arbete Jag följer alltid regelverket till punkt och pricka, även om det leder till att det tar för den arbetssökande att komma i arbete Ärenden där den arbetssökande kontaktar mig för att få besked tenderar att bli prioriterade Jag ogillar när mitt arbete kontrolleras uppifrån Jag delar in de arbetssökande i några få kategorier, och använder tumregler för vilka insatser som är lämpliga för varje grupp När alltför många behöver mitt stöd prioriterar jag arbetssökande som jag tror att det är Jag prioriterar dem som står långt från arbetsmarknaden även om jag inte tror att de kommer att kunna få ett arbete Jag vill ha frihet i hur jag fattar beslut R I K S R E V I S I O N E N E F F E K T I V I T E T E N I F Ö R M E D L I N G S V E R K S A M H E T E N Tabell 22 Fråga 12: Instämmer du i följande påståenden?