prop · H80360 · 2020-12-17 00:00:00 — Programmen skapar förutsättningar för tvärvetenskaplig forskning och tvärsektoriell samverkan. Regeringen bedömer att de nuva- rande programmen har startats upp på ett bra sätt och kommer bidra till såväl långsiktighet som kraftsamling kring viktiga forskningsområden. Därför avser regeringen att förstärka vissa befintliga program samt satsa på några nya nationella program för att möta de prioriterade samhälls- utmaningarna. Strategiska agendor kommer tas fram av ansvariga forsk- ningsfinansiärer, vilka ska tjäna som utgångspunkter för genomförande av programmen. Utmaningar i EU:s forskningsprogram EU:s nästa ramprogram för forskning, Horisont , sträcker sig över perioden –2027. Ramprogrammets fyra första år infaller därmed med de satsningar som presenteras i denna proposition. En mycket stor del av budgeten inom Horisont kommer att användas för att möta olika samhällsutmaningar, inklusive FN:s hållbarhetsmål och . Horisont kommer adressera sex olika kluster av ut- maningar: –Kultur, kreativitet och inkluderande samhällen –Civil säkerhet för samhället –Digitala frågor, industri och rymden –Klimat, energi och mobilitet –Livsmedel, bioekonomi, naturresurser, jordbruk och miljö. Klustren sammanfaller mycket väl med de utmaningar som denna propo- sition fokuserar på och de olika satsningar som regeringen avser att prioritera. Det finns därmed förutsättningar för kopplingar mellan vad som sker på regional, nationell och europeisk nivå. Exempelvis kan de natio- nella forskningsprogrammen som tillförs medel beakta och nyttja de möjligheter som finns att söka synergier med satsningar på EU-nivån. Forskning som bidrar till globala frågeställningar Flertalet av de satsningar som presenteras i denna proposition är av global karaktär, eftersom få samhällsutmaningar kan avgränsas till enbart Sve- rige. Som ett led i ökad internationalisering av svenska lärosäten bör svensk forskning bidra till att adressera utmaningar i låginkomstländer och lägre medelinkomstländer. Därigenom stärks också universitet och hög- skolor, samt andra myndigheter med forskningsaktiviteter, som resursbas för svenskt utvecklingssamarbete och deras bidrag till bredare relationer med andra länder. Covid-19-pandemin är ett exempel på en utmaning som måste adresseras globalt. Pandemin har negativa konse- 2020/21:60 kvenser inte enbart för hälsoområdet utan också för exempelvis ekonomi och handel, säkerhetspolitik, konflikter och humanitära kriser, demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Svensk forskning kan bidra till spetskompetens i denna bredd av globala frågeställningar. 8 Samhällsutmaningen klimat och miljö ska bli ett fossilfritt föregångsland och vara ledande i genomförandet av och Agenda 2030. Detta är ambitiösa och viktiga åtaganden som kräver kraftfulla åtgärder och ny forskningsbaserad De utmaningar som Agenda 2030 pekar ut kräver genom- gripande förändringar, inte minst inom miljö- och klimatområdet. klara omställningen krävs ny kunskap och innovation i varje del av sam- Universitet, högskolor, näringsliv, offentlig sektor och civilsam- hälle behöver arbeta tillsammans mot gemensamma mål. Klimatförändringarna är vår tids ödesfråga. Världens landisar och poler- nas havsisar smälter, havsnivån höjs, temperaturen i haven stiger och extremväder blir allt vanligare. påverkar havsmiljön, vattenkvalitet och tillgången till vatten. har uppvärmningen nått ungefär en grads temperaturhöjning och stora effekter av klimatförändringarna syns redan. Människor behöver flytta för att de kan leva på den jord de odlade eller för att tillgången till beräknar att 200 miljoner människor kommer att ha tvingats bort från sina hem permanent eller tillfälligt till följd av ändrat klimat . skattningen är beroende av hur stor klimatförändringen blir, dvs. utsläppen av växthusgaser minskar, och på möjligheterna för klimatan- Vid två graders uppvärmning ökar risken för vattenbrist och över- svämningar på flera håll och korallreven riskerar att nästintill dö ut. Skördar och fiskfångster förväntas minska i stora delar av världen. biologiska mångfalden minskar globalt och en miljon arter riskerar att Ekosystemtjänster, dvs ekosystemens bidrag till människors väl- befinnande, försämras. Utvecklingstrenden för den biologiska mångfalden i är sammantaget negativ, även om trenden är stabil eller positiv för flera arter. Den globala uppvärmningen sker i sådan takt att ekosyste- men inte hinner anpassa sig. Denna utveckling är särskilt tydlig i , som nu genomgår en omfattande förändring som innebär negativ påverkan Om trenderna fortsätter kommer de i grunden att förändra levnadsvillkoren för människor, påverka motståndskraften mot negativa miljöförändringar i lokala samhällen och rubba balansen i eko- Forskning om polarområdena får därmed en ökad betydelse. ringen bedömer därför att det behövs ökade medel för forskning om klimat, biologisk mångfald, samt hav och vatten. Klimatförändringarna påverkar förutsättningarna för de flesta av samhällets sektorer, inklusive jord- och skogsbruk, fysisk planering, infra- struktur och människors hälsa och säkerhet. Detta ses på alla nivåer, från det lokala till det globala. Begränsad klimatpåverkan och stärkt motstånds- kraft mot klimatförändringarna är nödvändigt för att dessa inte allvarligt ska påverka samhällets funktioner eller äventyra många av de framsteg som gjorts på det ekonomiska och sociala området i , EU och globalt. Klimatscenarier utgör grunden för klimatanpassningsarbetet. Forskning inom området samhällsbyggnad behövs för att säkerställa en hållbar klimatanpassning och för att tillgodose kunskapsbehovet inom social bostadspolitik. Förutsättningar för turism och besöksnäring för att bidra till det hållbara samhällsbygget är också viktiga i sammanhanget. En forskningsbaserad utveckling kan även stärka regionernas och lands- bygdernas förutsättningar att bidra till hållbar utveckling. Svensk forskning bör bidra till att adressera globala klimatutmaningar. Regeringen ser därför behov av ökade satsningar på forskning om hållbart samhälls- byggande. Regeringens strategi för cirkulär ekonomi styr mot visionen om ett sam- hälle där resurser används effektivt i giftfria cirkulära flöden och ersätter jungfruliga material. Till denna strategi kommer handlingsplaner att tas fram där styrmedel och åtgärder presenteras för strategins olika fokus- områden. Genom teknikutveckling och innovation för cirkulära lösningar kan viktiga steg tas för stärkt konkurrenskraft. För att balansera och inte- grera social, ekonomisk och miljömässig hållbarhet i linje med Agenda 2030 behövs forskning för att utveckla giftfria cirkulära och biobaserade lösningar som respekterar planetens begränsningar samt skyddar människors hälsa och miljö i alla delar av landet. Regeringen anser mot bakgrund av detta att det behövs en forskningssatsning som kan bidra till att den cirkulära och biobaserade ekonomin utvecklas i de gröna och blå näringarna, dvs. från jord, skog och vatten. För att livsmedelssystemet ska kunna möta de stora utmaningarna inom klimat, miljö, hälsa och ekonomi samt säkra tillgången till livsmedel behöver konkurrenskraften i den svenska livsmedelskedjan och det natio- nella kunskapssystemet inom området stärkas. Regeringen bedömer att den satsning som funnits för forskning inom livsmedelsområdet behöver permanentas och utökas. Även satsningar på forskningsinfrastrukturer som t.ex. forsknings- fartyget för studier i miljöer, radarsystemet EISCAT (Euro- pean ) som används bl.a. för forskning om jordens övre atmosfär, mätstationer för växthusgaser samt infrastruktur för regionala och globala klimatscenarier, spelar en central roll för att ska kunna bidra med ny vetenskaplig kunskap om klimatsystemet. Vidare behövs avancerade materialforskningsanlägg- ningar som ESS för forskning och innovationer inom t.ex. hållbara och klimatanpassade livsmedel, nya material och energilösningar. I är det särskilt inom transportsektorn, processindustrin och i de areella näringarna som utmaningarna är stora. Det mest långsiktiga klimat- målet som har antagit innebär att ska inte ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Genom omställning stärks näringslivets och Sve- riges konkurrenskraft för framtiden. Etappmålet för inrikes transporter innebär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter (exklusive inrikes luftfart) ska ha minskat med jämfört med . 2020/21:60 I budgetpropositionen föreslår regeringen andra forsknings- relaterade satsningar, bl.a. stärks och breddas det s.k. Industriklivet för att fler näringsgrenar inom industrin ska få stöd till insatser som bidrar till klimatomställningen. Inriktningen för forskning och innovation inom energiområdet för åren 2021–2024 kommer att anges i en särskild proposition. Satsningar på forskning och innovation Det nationella forskningsprogrammet om klimat För att minska människans påverkan på klimatet krävs omfattande om- ställningar i , inom EU och globalt. Likaså behövs insatser för att bedöma klimatförändringarnas effekter och stärka samhällets anpassning till ett förändrat klimat. Regeringen har därför gett Formas i uppdrag att genomföra ett nationellt forskningsprogram om klimat (M2017/01282). En strategisk forskningsagenda som ska styra genomförandet under perio- den –2026 har tagits fram i samråd med berörda intressenter. inom programmet omfattar hållbara lösningar för klimatanpassade sam- hällen, systembaserade analyser som inkluderar såväl naturmiljöer som samhällssystem, hållbara livsstilar samt forskning om policy, genom- förande och uppföljning. Programmet har lett till fördjupad samverkan mellan såväl statliga som privata forskningsfinansiärer, och att finansie- ringsinstrumenten har utvecklats som kopplingen mellan natio- nell och internationell forskning har stärkts. Programmets initiala fokus på genomförande och uppföljning för klimatarbetet bör upprätthållas och vidareutvecklas. grammets övriga delar genomföras, dvs. omfattande forskning och innova- tion för hållbara och smarta lösningar för klimatarbetet samt system- Detta innebär bl.a. stöd till systemforskning där forskare från olika naturvetenskapliga, tekniska, samhällsvetenskapliga och humanistiska discipliner arbetar tillsammans med att utveckla nästa generations lösningar i arbetet med att nå klimatneutralitet. förstärkning av programmet behöver därför göras. Förstärkningen ska bidra till forskning om hur utformningen av klimat- politiska styrmedel kan bli mer samhällsekonomiskt effektiv, vilket är angeläget för god måluppfyllelse och hantering av målkonflikter. följning av programmets aktiviteter är viktigt för att möjliggöra revidering av programmets forskningsagenda. Ökade forskningsinsatser behövs även kring klimatets förändring och hur klimatförändringen kan påverka upp- komst och spridningsmönster för smittsamma sjukdomar. bidra till såväl klimatpolitiska konsekvensanalyser av pandemier som konkreta policyåtgärder för att förhindra och motverka uppkomst och spridning av smittsamma sjukdomar till följd av klimatförändringar. kan även ingå att skapa synergier mellan socioekonomisk återhämning och klimatomställning samt anpassning. Modeller behövs för att hantera fördelnings- och jämställdhetsaspekter där man tydliggör vilka grupper och delar av landet som påverkas, samt hur de negativa effekterna kan mildras för dessa grupper och områden. Forskning om beslutsfattande i en komplex och osäker omvärld och framtid, institutionella förutsättningar, Prop. 2020/21:60 demokrati och kommunikation är också viktiga aspekter för att identifiera åtgärder och policyer som är ändamålsenliga och effektfulla. För att förstå samhällets utvecklingsmöjligheter och utmaningar på miljö- och klimatområdet, krävs ökad kunskap om hur klimatanpassning, utsläppsminskning, ökat kolupptag, riskreducering och förvaltningen av våra ekosystem kan integreras. Därför bör forskningen om samband mellan klimatförändringar och biologisk mångfald öka. Biologisk mång- fald är ett komplext område som är nära sammankopplat med frågor om klimatförändringar, markanvändning, livsmedelsproduktion och hur vattenresurser brukas. För att skapa ytterligare förutsättningar att hantera klimatutmaningen och därmed sammankopplade utmaningar rörande biologisk mångfald och ekosystemtjänster anser regeringen att det pågående nationella forsknings- programmet, vilket har en finansiering på , behöver en betydande förstärkning. Inom ramen för Formas anslagsökning för forskning och utveckling avsätts därför 2021, 2022, 2023 och 2024 för det nationella forskningsprogrammet om klimat. Inom ramen för denna satsning avsätts –2024 för utlysningar om forskning om biologisk mångfald och ekosystemtjänster, en satsning som ska stödja det nationella forskningsprogrammet om klimat. 8.1.2Ett nationellt forskningsprogram om hav och vatten inrättas Klimatförändringarna, havsförsurningen och övergödningen har redan fått konsekvenser för havens ekosystem och förstärker effekterna av andra påverkanstryck och befintliga havsmiljöproblem. Rent vatten är en livs- nödvändig men starkt hotad resurs. God tillgång till vatten påverkas av och är en förutsättning för bl.a. dricksvattenproduktion, jord- och skogsbruk, industriell tillverkning, energitillförsel, fiskeri och maritima näringar, kustnära samhällen och biologisk mångfald. Havs- och vattenfrågor har till följd av detta prioriterats upp på den internationella dagordningen. Kunskapen om havet och dess resurser är dock betydligt mindre än kunskapen om landområden och atmosfären. Forskningsfinansieringen inom vattenområdet är uppdelad på olika finansiärer och utmaningarna täcks inte fullt ut av de befintliga nationella forskningsprogrammen. Regeringen avser därför att ge Formas i uppdrag att genomföra ett 10-årigt nationellt forskningsprogram om hav och vatten. Programmet ska skapa förutsättningar för ett strategiskt och långsiktigt arbetssätt, med ett helhetsperspektiv på vatten, och underlätta ett nära sam- arbete mellan forskare och intressenter. Det behövs forskning som inriktas mot såväl förståelsen av naturliga processer och deras interaktioner, som påverksanstryck och miljö- och klimateffekter. Forskning kring havs- miljön i , som ett av världens mest förorenade hav, och , som en av världens mest trafikerade farleder, behöver finnas med. Vidare behövs forskning om styrmedel och andra genomförandeaspekter samt 2020/21:60 stöd för innovation för livskraftig vattenmiljö och effektivare användning av vattenresurser. Regeringen bedömer att programmet kompletterar de nationella forsk- ningsprogrammen om klimat, livsmedel respektive hållbart samhälls- byggande samt möjliggör synergier med EU:s ramprogram för forskning och innovation samt genomförande av FN:s årtionde för havsforskning. Det bedöms även bidra till kompetensförsörjning inom samhällsviktiga områden. Inom ramen för Formas anslagsökning för forskning och utveckling av- sätts därför 2021, 2022, 2023 och 2024 för inrättandet av ett nationellt forskningsprogram om hav och vatten. 8.1.3Det nationella forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande förstärks och världen står inför avgörande utmaningar som vi behöver möta och hantera för att fortsätta bygga ett modernt och hållbart välfärds- samhälle. För att säkerställa att samhället blir säkert, tryggt och inklude- rande för alla behöver samhällsbyggandet ställas om till att bli miljö- mässigt, ekonomiskt och socialt hållbart. Att ge alla människor förutsätt- ningar till ett bra boende och en bra boendemiljö är viktigt för en samman- hållen och inkluderande samhällsutveckling. Frågan om hållbara städer och samhällen står högt på den globala agendan och svensk forskning på området bör bidra till internationellt hållbara lösningar och globalt kunnande. Regeringen har mot denna bakgrund gett Formas i uppdrag att genom- föra ett nationellt forskningsprogram om hållbart samhällsbyggande och att –2020 utlysa medel till forskning för en social bostadspolitik (M2017/01282). Programmet bidrar med kunskap till flera politikområden och utgör en nod för samverkan mellan forsknings- finansiärer och myndigheter. Syftet är att stärka forskning med tvär- vetenskaplig prägel och stark koppling till användare av forskningsresultat som bidrar till nya lösningar, varor och tjänster inom hållbart samhälls- byggande. Detta ska främja resurseffektiva, giftfria, klimatvänliga, inklu- derande, väl gestaltade och trygga platser där människor vill leva. Pro- grammet bidrar därmed till att värna befolkningens liv och hälsa, sam- hällets funktionalitet och robusthet, samt förmågan att upprätthålla grund- läggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Klimatanpassning respektive social bostadspolitik Insatser för ökad robusthet och resiliens, dvs. hos ett system att hantera förändringar och fortsätta att utvecklas, behöver prioriteras för att samhällen ska kunna förebygga och hantera påfrest- ningar och risker, t.ex. sådana som hänger samman med klimatföränd- ringar och social ojämlikhet. Tvärvetenskaplig forskning och innovation behövs för att säkerställa en kunskapsbaserad och långsiktigt hållbar klimatanpassning av den byggda miljön. Regeringen beslutade om en nationell strategi för klimatanpassning (Nationell strategi för 2017/18:163). Bland annat är en hållbar mark- användning nödvändig för en klimatanpassad bebyggelse och infra- struktur. Det finns ett fortsatt kunskapsbehov inom området social bostadspolitik som inkluderar forskning med ett användarperspektiv inom juridik, bygg- vetenskap, fastighetsekonomi och förvaltning med fokus på hur policyer, regleringar och innovationer kan medverka till en social bostadspolitik och bostäder med goda boendemiljöer för alla. Det är centralt att få till tvär- vetenskapliga samarbeten eftersom forskningen på området är starkt uppdelad i olika discipliner. Det krävs både ny kunskap och bättre kunskapssammanställningar av befintlig forskning. Landsbygder och regional utveckling I regeringens proposition En sammanhållen politik för lands- bygder (prop. 2017/18:179) framhålls att tillväxt och utveckling är beroende av de värden som finns och produceras på landsbygden. Landsbygderna bidrar traditionellt med energiförsörjning, råvaror och livsmedelsförsörjning men kan än mer bidra till innovativa lösningar på framtidens utmaningar, vilket kommer att krävas för en långsiktigt hållbar utveckling. Mer kunskap behövs därför om vilka förutsättningar som behövs för att människor ska kunna bo, leva, verka och arbeta på ett hållbart sätt i hela landet. fick 2019 medel för att stärka forskning kring landsbygderna genom förbättrad samordning och samverkan mellan aktörer som bedriver forskning inom området. En forskningsbaserad kunskapsutveckling kan stärka och tydliggöra regionernas och landsbygdernas förutsättningar att bidra till hållbar utveckling. I förlängningen leder sådan kunskapsutveckling till stärkta möjligheter för att främja näringslivsutveckling, och sysselsättning, men också till ökad kunskap om jämställdhet och andra sociala perspektiv kopplat till landsbygdsutveckling och regional utveckling. Genom forsk- ning kan man även få ökad kunskap om hållbara samband mellan städer och landsbygder samt hur glesa miljöer bidrar till en hållbar utveckling och innovationskraft i alla delar av landet. Ny kunskap är relevant också för globala utmaningar inom området. Satsningen stärker även möjlig- heterna till samverkan och medverkan i EU:s forskningsprogram Horisont . Ökade medel till programmet Regeringen bedömer att det nationella forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande, vilket 2020 har en finansiering på , ska tillföras ytterligare medel. Inom ramen för Formas anslagsökning för forskning och utveckling avsätts därför ytterligare 2021, 2022, 2023 och 2024 för forskning om klimatanpassning och social bostadspolitik inom det nationella forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande. Vidare avsätts ytterligare 2022, 2023 och 2024 inom ramen för nuvarande anslag. Inom ramen för Formas anslagsökning för forskning och utveckling avsätts även 2021, 2022, 10 miljo- ner kronor 2023 och 2024 för forskning om lands- 2020/21:60 bygder och regional utveckling inom det nationella forskningsprogrammet om hållbart samhällsbyggande. Regeringen avser även att ge lant- bruksuniversitet fortsatt möjlighet att förbättra samordning och samverkan mellan de aktörer som bedriver forskning inom landsbygdsutveckling och regional utveckling. 8.1.4 Rymddata för miljö- och klimatforskning Rymddata spelar en allt större roll i det moderna samhället inom exempel- vis navigation, kommunikation och innovativa tjänster kopplade till jord- Det krävs bättre kunskap om hur klimat- och ekosystemen på jorden fungerar och hur processerna som binder ihop dem samverkar. möjligheter som finns att kartlägga och följa processer och påverkan på klimatet är till stora delar knutna till användning av data som kommer från satelliter i rymden i kombination med mätningar i atmosfär, på land och i Tillsammans med europeiska och amerikanska rymdprogram och satelliter utgör EU:s Copernicusprogram en ovärderlig källa till informa- tion om både havs-, jord- och atmosfärssystem och deras status och tillgängliggör fria och öppna data i mycket Med ständigt uppdaterade data kan processer följas på ett sätt som tidi- gare inte varit möjligt. Copernicusdata om luftföroreningar kan t.ex. användas för att undersöka effekter på luftkvaliteten i regioner där åtgärder vidtagits för att minska olika utsläpp. att öka när den första generationen av satellitsystemet är fullt utbyggd och I regeringens skrivelse En strategi för svensk rymdverksamhet 2017/18:259) anges som ett strategiskt mål att ska dra nytta av deltagandet i EU:s satellitnavigerings- och jordobservationsprogram. Vidare anges att data från rymdsystem i allmänhet och från EU:s satellit- program i synnerhet ska vara lätt tillgängliga för utveckling av teknik och tjänster som säkerhet värnas och sekretess, säkerhets- skydd och skyddet för den personliga integriteten upprätthålls. ringens digitaliseringsstrategi anges vikten av att öka fokus på datadriven och digitalt driven innovation och forskning som kan bidra till mätbart ökad samhällsnytta, kostnadseffektivitet i offentliga verksamheter och stärkt konkurrenskraft för industrin (N2017/03643). De stora mängderna data från rymdinfrastruktur kräver nya analyser och metodutveckling när det gäller dataexploatering. Det gäller framförallt att med ny teknik som bildanalys och artificiell intelligens (AI) möjliggöra rationell analys av de enorma datamängderna och därmed skapa nya möjligheter till innovation och öppna upp för helt nya användningsom- råden i samhället. Det finns dock begränsningar i dagens AI-tekniker. är inte utvecklade för den avancerade analys som verkliga jordobserva- Därför behövs också utveckling av nya analysmetoder Regeringen anser att resurserna till Rymdstyrelsen bör stärkas för att öka förutsättningarna för forskning och innovation som bygger på rymddata- I budgetpropositionen föreslår och beräknar rege- ringen en ökning av Rymdstyrelsens anslag för forskning med 10 miljoner kronor 2021, 2022, 2023 och 30 Prop. 2020/2024 för en satsning på rymddataexploatering. 8.1.5Forskningssatsning om hållbar utveckling av den gröna och blå biobaserade ekonomin För att nå miljö- och klimatmålen och för att ska bli ett fossilfritt föregångsland behövs en utveckling mot en mer cirkulär och biobaserad ekonomi där bioekonomins andel ökar som den möjliggör tillväxt och sysselsättning i hela landet. Regeringen har antagit en strategi för cirkulär ekonomi (M2020/01133), med målet att omställningen till en cirkulär ekonomi ska bidra till att nå miljö- och klimatmålen, samt de globala målen i Agenda , och har inlett arbetet med framtagandet av har god tillgång till förnybara resurser, tek- nisk spetskompetens och industriell infrastruktur vilket ger utmärkta