prop · H703180 · 2020-06-24 00:00:00 — fattar Arvsfondsdelegationen fleråriga beslut för projektstöd. Det betyder att ett projekt får en budgetram för hela projektperioden, det vill säga normalt upp till . Efter varje genomfört projektår ska stödmottagaren skicka in en årsrapport och en ekonomisk redovisning samt en plan i projektet. Då görs samma typ av kontroller som inför det första beslutet. Årsrapporten godkänns av ansvarig enhetschef innan projektet kan rekvirera medel för nästkommande projektår. Vid större förändringar i projektet krävs ett tilläggsbeslut från Arvsfondsdelegationen. Efter det sista projektåret görs en särskild slutrapport, som ska godkännas av ansvarig enhetschef. Lokalstödsprojekt redovisar sina projekt när byggnationen är klar, senast efter beslut. Projekten granskas av en revisor Samtliga projekt granskas av en godkänd eller auktoriserad revisor utifrån Allmänna arvsfondens anvisningar för revisorer. I granskningsrapporterna framgår bland annat om projektens rapporterade kostnader överensstämmer med budgetposterna i Arvsfondsdelegationens beslut. Revisorerna ska bland annat även göra iakttagelser ifall de utbetalda medlen inte hållits avskilda, om kostnader som inte är stödberättigade enligt Allmänna arvsfondens villkor finns upptagna eller om det inte finns en fastställd attestordning. 2019/20:180 Kontrollbesök och skrivbordskontroller Arvsfondsdelegationens mål är att av de projekt- och lokalstöd som beviljas under föregående år besöks av kanslifunktionens controllers. Syftet med de så kallade kontrollbesöken är både att vara ett stöd i ekonomiska frågor och att granska att Allmänna arvsfondens pengar har använts på ett riktigt och effektivt sätt. Urvalet av vilka projekt som besöks sker dels slumpmässigt, dels utifrån en risk- och väsentlighetsbedömning. Kontrollbesöken sker alltid på plats hos projekten. utförde controllerfunktionen 24 kontrollbesök och 9 skrivbordskontroller, vilket motsvarar av fattade bifallsbeslut . Controllerfunktionen har granskat sju projekt i kategorin slump som samtliga avsåg projektstöd. I två av projekten gjordes iakttagelser som åtgärdades av stödmottagaren. I kategorin risk och väsentlighet granskades 26 projekt , varav 3 avsåg lokalstöd och 23 projektstöd. I nio () av besöken gjordes iakttagelser som åtgärdades av stödmottagaren. Det är en minskning jämfört med då andelen var . En av kontrollerna ledde till att projektet avbröts. Den främsta orsaken var att projektmedelsanvändningen inte kunde godkännas i sin helhet. Proaktiva och stödjande insatser har gjorts vid i stort sett samtliga kontrollbesök. De proaktiva insatserna har bestått i att felaktigheter som har upptäckts har åtgärdats innan redovisningen granskats av revisor och lämnats till arvsfonden. De stödjande insatserna har bestått i exempelvis rådgivning i bokföring, upplägg av projektredovisning, stöd inför redovisning eller omdisponering av budget. Enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelegationen överlämna ärenden till Kammarkollegiet, om det finns skäl att överväga ett åläggande för mottagaren att betala tillbaka stöd ur fonden. gjordes ett sådant överlämnande till Kammarkollegiet för eventuellt återkrav av utbetalda projektmedel. gjordes tre sådana överlämnanden. Samtliga organisationer som har fått lokalstöd från Allmänna arvsfonden förbinder sig att bedriva verksamheten . Denna uppföljning görs , och . uppföljning av lokalstöd som beslutades omfattade 30 organisationer. Uppföljningen visar att 28 av dem fortfarande bedriver den verksamhet de fått bidrag för. Två projekt har avbrutits, varav det ena aldrig påbörjades och samtliga medel betalades tillbaka. I det andra fallet överlämnades ärendet till Kammarkollegiet som 2013 fattade beslut om återkrav efter att föreningen hade försatts i konkurs. Inga medel kunde återföras till fonden. Fyraårsuppföljningen, som omfattade 55 projekt, visade att 53 organisationer bedriver den verksamhet som de fått bidrag för. Två projekt hade avslutats . I båda fallen påbörjades aldrig projekten och inga medel betalades ut. Kommunikation, uppföljning och har en ny kommunikationsstrategi för Allmänna arvsfonden tagits fram. Syftet med strategin är att ange en inriktning för kommunikationen för Allmänna arvsfonden. De primära målen för kommunikationen är att öka inflödet av ansökningar med potential att få stöd, skapa förtroende genom att visa på resultat och samhällsnytta samt erfarenhetsspridning. Parallellt med arbetet togs även en ny logotyp fram. genomfördes en effektkartläggning inför uppstarten av ett webbprojekt där ska arbetas om. Projektet startades och syftet med den nya webbplatsen är att öka stödet till kunder och intressenter där prioriterade användargrupper är ansökaren, projektledare för arvfondsprojekt samt medier, allmänhet och andra intressenter som vill veta mer om hur Allmänna arvsfonden fungerar och vilka resultat den bidrar till i samhället. 6.1.1Allmänna arvsfonden i sociala medier Allmänna arvsfonden finns på Twitter, Facebook och Instagram. Arvsfondens närvaro på sociala medier ökade . Det har skett en stadig ökning av antalet personer som väljer att aktivt följa arvsfonden i de sociala kanalerna. Allmänna arvsfondens Facebook-sida ökade till 7 188 följare, en ökning jämfört med . Arvsfondens Twitter ökade till 1 607 följare, en ökning jämfört med . Arvsfondens Instagram hade 1 725 följare 2019, en ökning innan. Syftet med arvsfondens nyhetsbrev är att öka kännedomen om och förtroendet för samt fördjupa kunskapen om Allmänna arvsfonden och hur fondens medel används. skickades tio nummer av arvsfondens nyhetsbrev ut. Målsättningen är att öka antalet prenumeranter på nyhetsbrevet, och det har kontinuerligt gjorts insatser för att samla in nya prenumeranter. har antalet prenumeranter på nyhetsbrevet ökat till 6 005, vilket är en ökning jämfört med föregående år. 6.1.3Allmänna arvsfonden i medierna publicerade arvsfonden sin projektbarometer. Syftet med barometern är att visa hur fördelningen av projektstöd ser ut länsvis. Projektbarometern för utdelade medel 2019 resulterade i 81 publiceringar med ett beräknat annonsvärde av . 2019/20:180 Som framgår av tabell 6.1 har arvsfondens exponering och genomslag i redaktionella medier varit hög . Tabell 6.1 Exponering och genomslag i redaktionella medier Källa: Statistisk årsrapport framtagen av Retriever. Syftet med den så kallade Sverigeresan är att organisationer ska få en ökad kännedom om de möjligheter arvsfonden kan ge. Ambitionen är att besöka alla län . Under besöken bjuds föreningslivet och föreningslivsansvariga kommunala tjänstemän från länens alla kommuner in. Målet är att öka antalet projekt i de län som besöks. Inom ramen för Sverigeresan besöktes , och . Sammanlagt deltog drygt 1 220 personer, och 38 kommuner från dessa län var representerade. Av besökarna uppgav att de var nöjda eller mycket nöjda med träffen och av besökarna uppgav att de kommer att söka stöd från Allmänna arvsfonden . Tjänstemän som arbetar lokalt med föreningslivsfrågor är nyckelaktörer för att nå ut med information om arvsfonden till föreningslivet i hela landet. anordnades två särskilda informationsträffar (utöver Sverigeresan) för denna målgrupp. Totalt deltog 70 tjänstemän från drygt 40 kommuner runt om i landet som tog på sig att sprida informationen vidare till föreningslivet i sina respektive kommuner. 6.1.6Övriga informationsträffar ute i landet Med syfte att sprida information om arvsfondens kriterier och få in fler ansökningar deltar kanslifunktionen också i träffar som arrangeras av andra aktörer, som till exempel studieförbund och länsstyrelser. besökte kansliet bland annat , , , och och informerade drygt 800 personer som är, arbetar med eller engagerar sig i fondens målgrupper. Därutöver fanns arvsfonden på plats på bland annat Mänskliga rättighetsdagarna, Järvaveckan, , Forum om neuropsykiatriska funktionsnedsättningar samt Folk och kultur. På samtliga evenemang gavs möjlighet för deltagarna att testa sina projektidéer och få information om arvsfonden. De utvärderingar som Arvsfondsdelegationen initierat utförs av forskare inom det aktuella området. Utvärderingarna visar att de erfarenheter och kunskaper som det civila samhällets organisationer genererar i stor utsträckning tas tillvara både i organisationer, offentlig sektor och forskningsvärlden. Det civila samhällets organisationer utvecklar sitt organisationskapital, gör nya upptäckter inom sitt område, utökar sina målgrupper och skaffar nya samtalspartner. Och framför allt – projekten utvecklar metoder och verksamheter som kommer Allmänna arvsfondens tre målgrupper till godo. Projekten leder exempelvis till att nya arbetsmetoder och verksamheter, nya hjälpmedel och förbättrade former för delaktighet sprids vidare och till betydande del blir reguljär verksamhet finansierad av offentliga eller andra medel. På det sättet blir projekten investeringar i samhället, som kommer Allmänna arvsfondens målgrupper till del även långt efter det att finansieringen ur fonden upphört. Att ta tillvara kunskaper och erfarenheter Arvsfondsdelegationens strategi för uppföljning och utvärdering är att följa pengarnas väg från inkommen ansökan fram till avslutat och redovisat projekt. Syftet är att ta tillvara kunskaper och erfarenheter från inkomna ansökningar och beviljade projekt. Strategin genomförs i tre steg: uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning. Strategin utgår från flera övergripande frågeställningar: •Vilka spår lämnar Allmänna arvsfondens pengar? •Under vilka betingelser lämnar pengarna spår? •Vilka framkomliga vägar och vilka hinder stöter projekten på? •Hur upplever målgrupperna insatserna? •Vilka roller har målgruppen i projekten och hur får de en röst? •Hur många har deltagit i den aktuella verksamheten? 6.2.1Uppföljning av enskilda projekts överlevnad Organisationer och föreningar som beviljas medel ur Allmänna arvsfonden ska efter varje avslutat projektår lämna in en redovisning av projektet. De avslutade projektens slutredovisningar granskas särskilt och grupperas sedan i fyra olika kategorier utifrån vilka spår projekten lämnar (se nedan). Kategoriseringen görs dels utifrån slutredovisningen, dels utifrån kompletterande diskussioner med de avslutade projekten. Den slutliga kategoriseringen görs efter det att stödet ur Allmänna arvsfonden upphört. Syftet med granskningen av slutredovisningarna är att kontrollera att medlen används för avsett ändamål, att följa upp i vilken omfattning projekten lever vidare samt ge kunskap om under vilka betingelser Allmänna arvsfondens pengar lämnar spår. slutredovisades totalt 130 projektstöd som kategoriserades enligt nedan. Lokalstödsprojekten ingår inte i kategoriseringen. I bilaga 3 görs också en kort beskrivning av respektive projekts överlevnad i kategori 3 och 4 efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden upphört. Kategori 1 – Projekt som inte lämnar några spår I kategori 1 ingår de projekt som inte lyckades genomföra den verksamhet som de hade beviljats medel för. En vanligt förekommande anledning till att projekten inte lyckades är att de inte var tillräckligt förankrade i de planerade samarbetsorganisationerna. Uppföljningar av denna kategori projekt visar dock att de erfarenheter som gjordes inom projekten i vissa fall ligger till grund för föreningens fortsatta utvecklingsarbete. Under de år som kategoriseringen genomförts har endast ett fåtal projekt hamnat i denna kategori. En förklaring till detta är sannolikt att projekten delredovisar och att arvsfondens handläggare coachar projekten under projektets gång. Inget av de slutredovisade projekten hamnade i denna kategori . Kategori 2 – Projekt som genomfört den verksamhet som planerats I kategori 2 finns de projekt som har gjort det som stod i deras projektplan, men som inte på ett tydligt sätt lever vidare efter projektets slut. slutredovisades 59 projekt som tillhör denna kategori. Majoriteten av dessa projekt handlar om att utifrån erfarenheter från målgruppen ta fram metoder, handledningar och kunskap. Ämnena kan variera och omfatta exempelvis överdrivet dataspelande, funktionshinderskonventionen och missbruk. Projekten i denna kategori har genomförts enligt plan men har vid redovisningstillfället inte lämnat några synliga spår i det fortsatta arbetet. Enligt projekten krävs det mycket tid för att sälja in och marknadsföra sina tjänster och material, tid som inte längre finns när projektet är avslutat. Även om de aktiviteter som genomförts inom projektet inte längre finns kvar kan de verksamheter som bedrivits under projektets gång ha varit av stor betydelse för dem som varit delaktiga. Exempelvis de unga som via fått hjälp att komma vidare till studier eller sysselsättning. Ett annat exempel är unga män som via föreningen 4 Us killjoursverksamhet fått hjälp med sin våldsproblematik. Här finns också exempel på nya samarbeten som uppstått, exempelvis som samarbetat med och Gymnastik- och för att ge barn och unga med synnedsättning möjlighet att delta i ämnet idrott och olika fritidsaktiviteter. Kategori 3 – Erfarenheterna från projekten lever vidare I kategori 3 finns projekt som har tagit fram en metod eller ett nytt arbetssätt som sedan används i organisationen eller av aktörer utanför organisationen, exempelvis inom offentlig sektor. 26 av de slutredovisade projekten har av Arvsfondsdelegationen kategoriserats inom denna kategori. Erfarenheterna från projekten tas tillvara på ett tydligt sätt, men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning det sker. Erfarenheterna används, efter projektets slut, ofta i olika former av utbildningar i studiecirklar och mentorskapsprogram. Ett exempel på detta är Föreningen (och hemgårdar) projekt . Identitet och Delaktighet på sociala medier för unga med funktionsvariationer. Projektet syftade till att lära och stärka ungdomar att använda sociala medier på ett sätt som ger förutsättning att delta på lika villkor som alla andra. Föreningen utbildar och informerar efter projektets slut fritidsledare och personal i öppen fritidsverksamhet. Ett annat exempel är Kulturskoleråds projekt och barn på flykt, som vänder sig till unga nyanlända. Föreningen utbildar efter projektet sina pedagoger och chefer i den framtagna metoden. Syftet är att öka de professionellas kunskap om nyanländas situation, juridiska frågor samt om metoder och arbetssätt för att arbeta med målgruppen. Föreningen projektet X kan också nämnas. Projektet syftade till att samla erfarenheter och kunskaper från personer med sjukdomen LHON – Lebers hereditär opticusneuropati – för att förbättra stöd och rehabilitering för målgruppen. Föreningen har tagit fram en film och en handbok som används i utbildningen av synskadade och anhöriga och ett register över drabbade har upprättats. Registret finns på CMMS, , och uppdateras av läkare runt om i landet. Kategori 4 – Verksamheten lever vidare I kategori 4 finns projekt där verksamheter lever vidare helt eller delvis och finansieras av organisationen själv eller av kommun, region, via avgifter eller statliga medel. slutredovisades 45 projekt som tillhör denna kategori. Ett exempel är Föreningen projekt vill bidra. Projektets syfte var att ta fram en ny modell för sysselsättning för personer med omfattande funktionsnedsättningar. Det övergripande målet var att det ska finnas möjlighet till arbete, utbildning och personlig karriär utanför daglig verksamhet. Tillsammans med sin handledare formar deltagaren ett individuellt arbetsschema med aktiviteter som utgår från eget intresse och förmåga. Med hjälp av sin personliga assistent kan deltagarna utföra arbetsuppgifter på arbetsplatser utanför dagliga verksamheter. Det individuella schemat anpassas till personens behov av habilitering och andra insatser, till exempel sjukgymnastik, ridning och bad. Projektet har resulterat i en verksamhet där målgruppen kan delta i arbetslivet utifrån sina egna förutsättningar. Föreningen har ingått ett IOP (idéburet offentligt partnerskap) med två kommuner och får verksamhetsbidrag från en kommun. Flera andra kommuner har visat intresse för föreningens arbete och föreningen har träffat riksdagsledamöter för att delge sina erfarenheter av IOP. Ett annat projekt där verksamheten lever vidare är projekt som symptomlindring för personer med Parkinsons sjukdom. Föreningen har etablerat, utvecklat och spridit boxningsterapi som symptomlindring av Parkinsons sjukdom. finns sådan träning på sexton klubbar runt om i landet. Verksamheten fortsätter i föreningens regi. Det är inte helt enkelt att säkerställa hur projekten finansieras då det ofta handlar om fler olika typer av finansiering . Förutom av medlemsavgifter finansieras verksamheterna av bland annat offentlig sektor som både köper tjänster, ger bidrag av olika slag och ger personer med olika typer av försörjningsstöd möjlighet att medverka i projekten. Av de 45 projekten i kategori 4 har majoriteten någon form av finansiering 2019/20:180 av offentlig sektor som använder metoden, köper in tjänster eller ger ekonomiskt bidrag. I andra avslutade projekt fortsätter organisationen det arbete som påbörjats. De verksamheter som bedrivs handlar i huvudsak om olika metoder som tagits fram men också om information och stöd. Exempelvis har utvecklat naturparkour. Föreningen har startat naturparkourparker för att fler ungdomar ska inspireras att komma ut i naturen. Målet var att möta ungdomar som inte tidigare identifierat sig med idrottsrörelsen och friluftslivets traditionella verksamhet. Verksamheten lever nu vidare i föreningens ordinarie verksamhet runt om i landet. En kursledarutbildning har tagits fram för att utbilda ledare. Med verksamheten har föreningen nått nya målgrupper som inte tidigare var aktiva, unga i socioekonomiskt utsatta områden och unga med invandrarbakgrund. Ytterligare ett exempel är FA Sapmis projekt . Syftet med projektet var att få igång ungdomsfotboll för samer i hela det samiska området. Verksamheten fortsätter i föreningens regi och ett eget fotbollsförbund har bildats. Gemensamt för flera av projekten var att de samverkade redan på ett tidigt stadium med offentlig sektor. 6.2.2Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens överlevnad I tabell 6.2 redovisas de 130 inkomna slutredovisningarna fördelat på de fyra överlevnadskategorierna. Arvsfondsdelegationens uppföljning av slutredovisade projekt visar att (71 projekt i kategorierna 3 och 4) av projektens verksamhet lever vidare i någon form efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden upphört. Tabell 6.2 Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens överlevnad Andel (%) Totalt antal granskade slutredovisningar I huvudsak framträder tre bidragande faktorer till i vilken mån en organi- sation lyckas genomföra sitt projekt så att erfarenheter och kunskaper tas • Projektförankring, både inom den egna organisationen och externt. Förankring är viktig både på lednings- och verksamhetsnivå såväl i den egna organisationen som hos aktörer man ska samarbeta med eller som kan vara tänkbara finansiärer . Inte minst viktigt är att den tänkta målgruppen för projektet är med och påverkar utformningen av Skr. 2019/20:180 verksamheten. Att dokumentera och sätta ord på sitt arbete är värdefullt både för att utveckla den egna verksamheten och för att sprida erfarenheterna vidare. Att engagera och förankra en projektidé för att genomföra den tar tid. Projektens överlevnad 2007–2019 har 1 773 avslutade projekt kategoriserats utifrån vad som händer med projekten efter det att Allmänna arvsfondens finansiering upphört. Av tabell 6.3 framgår att (907 projekt i kategori 3 och 4) av projekten lever vidare för kanslifunktionens granskning. Tabell 6.3 Arvsfondsdelegationens kategorisering av projektens överlevnad Slutredovisningar granskade 2007–2019 Andel (%) Totalt antal granskade slutredovisningar 6.2.3Forskarnas kategorisering av projektens överlevnad En viktig del i de utvärderingar som forskare genomför på uppdrag av Arvsfondsdelegationen är att kategorisera överlevnaden i de projekt som utvärderas. Forskarna kategoriserar avslutade projekt på samma sätt som Arvsfondsdelegationen. Utvärderarna har använt sig av projektens dokumentation, enkäter och/eller telefonintervjuer, projektbesök samt intervjuer. I tabell 6.4 redovisas den kategorisering av projektens överlevnad som gjorts av forskarna i två utvärderingar som slutfördes . Totalt omfattar forskarnas kategorisering 28 projekt, varav 21 projekt () kategoriserades som 3 eller 4. Enligt forskarna är överlevnadsgraden för de granskade projekten beroende av goda relationer och samarbeten med befintliga och relevanta privata, kommunala och statliga organisationer. Genom att göra aktörer som representerar den offentliga sektorn till aktiva parter skapar projekten incitament som kan säkerställa ett långsiktigt stöd. En annan slutsats är att målgruppens delaktighet är en framgångsfaktor för projektens genomförande och överlevnad. Forskarnas kategorisering av projektens överlevnad Andel (%) Totalt antal granskade slutredovisningar Pågående projekt ej kategoriserade Under har 1 233 projekt kategoriserats av forskarna utifrån projektens grad av överlevnad (se tabell 6.5). De projekt som utvärderats av forskarna har fått stöd ur Allmänna arvsfonden – 2019. Enligt forskarnas bedömning lever (605 projekt i kategori 3 och 4) vidare i någon form efter det att finansieringen ur Allmänna arvsfonden har upphört. Forskarna har således funnit en överlevnadsgrad som i stort sett överensstämmer med den uppföljning som kanslifunktionen genomfört, trots att ett antal av de projekt som forskarna följt upp avslutades för sedan. Tabell 6.5 Forskarnas kategorisering av projektens överlevnad Utvärderingar avslutade –2019 Andel (%) Totalt antal granskade slutredovisningar 6.2.4Arvsfondsdelegationens projekt ur ett jämställdhetsperspektiv Arvsfondsdelegationen antog en ny strategi för uppföljning och utvärdering. En viktig del i strategin är genusperspektivet. Arbetet med frågor om jämställdhet avser att synliggöra om och på vilket sätt projekten utmanar den rådande maktstrukturen i ett intersektionellt perspektiv. Genusperspektivet uppmärksammas i så väl handläggning av ärenden som i de utvärderingar som initieras. För att synliggöra könsmaktsordningen i de projekt som beviljas medel görs en uppföljning av mäns och kvinnors olika roller i projekten. Arvsfondsdelegationen följer också upp de projekt som riktar sig enbart till män respektive kvinnor för att få kunskap om vilka frågeställningar som det civila samhällets organisationer uppmärksammar alternativt inte uppmärksammar ur ett genusperspektiv. Studier av det civila samhällets organisationer har visat att män oftare Skr. 2019/20:180 deltar på högre nivå i organisationerna än kvinnor, som i högre utsträck- ning än män återfinns på positioner med begränsad makt men med stort ansvar. Detta bekräftas i studie av arvsfondsprojekt , organisationen och projektet. I de projekt som slutredovisats har av projektledarna varit kvinnor. I åtta av projekten hade man delat ledarskap, en man och en kvinna. När det gäller lokalstödsprojekten gäller det omvända, där majoriteten av projektledarna är män. Att leda projekt, starta upp och genomföra verksamheter med syfte att pröva nya metoder, möta och ge stöd åt människor som lever i utsatta situationer, leda volontärer och ansvara för en budget innebär sannolikt att personen i fråga både har stort ansvar och makt i situationen, men inte nödvändigtvis över sin situation i alla lägen. Det finns ingen större skillnad när det gäller vilken typ av organisation och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare för. Här skiljer sig arvsfondsprojekten från studier som visar att kvinnor oftare än män är engagerade inom omsorg, solidaritet och kultur. Projekt riktade enbart till män Av de 423 projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade stöd till under 2019 (mätt som ettåriga beslut) är fem projekt riktade enbart till män.