prop · H70375 · 2020-03-10 00:00:00 — Bolag med statligt ägande utgör privaträttsliga subjekt och lyder som utgångspunkt under samma lagar och regler som privatägda aktiebolag. Associationsrättsligt styrs bolagen med aktiebolagslagen (2005:551) som övergripande ramverk och bolagsstämman utgör bolagets högsta beslutande organ. Bolagsstämman utser styrelsens ledamöter som gemensamt ansvarar bl.a. för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter samt utser bolagets verkställande direktör, som ska sköta den löpande förvaltningen av bolaget enligt styrelsens riktlinjer och anvisningar. Styrelsens självständighet och yttersta ansvar för bolagets verksamhet utgör en av huvudprinciperna för den svenska modellen för bolagsstyrning, vilken bygger på en relativt strikt rollfördelning mellan de olika bolagsorganen (ägare, styrelse och ledning). Det är därmed styrelsen och ledningen för Postnord som inom ramen för bolagets uppdrag samt tillämpliga lagar, regler och tillståndsvillkor ansvarar för och sköter bolagets operativa verksamhet vilket bl.a. inkluderar eventuella beslut om samarbeten och försöksverksamhet. Regeringen ser fortsatt frågan om samdistribution som angelägen och avser att följa utvecklingen på områ- det. Regeringen konstaterade i propositionen att det aktuella tillkänna- givandet med detta är slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Politik för det civila samhället inklusive idrott och trossamfund Mot. 2014/15:1903 och 2358, bet. redovisad: se skr. 2015/16:75 (Ku 15), 2016/17:75 (Ku 11), 2017/18:75 (Ku 8) och 2018/19:75 (Ku 7). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 2 om att underlätta för det civila samhällets organisationer*: har tillkännagett för regeringen att det civila samhället måste värnas, stärkas och dess självständighet bevaras. Detta bör ske bl.a. genom att man tar bort onödiga regler som utgör hinder eller begränsningar (bet. 2014/15:KrU11 s. 3). överlämnade Utredningen för ett stärkt civilsamhälle (U 2014:04) sitt betänkande Palett för ett stärkt civilsamhälle (SOU 2016:1) till regeringen. Betänkandet har remiss- behandlats. Stora delar av utredarens förslag har genomförts och rege- ringen har redovisat detta arbete i skrivelsen En politik för engagemang – långsiktighet och oberoende för civilsamhället (skr. 2017/18:246) som lade till handlingarna . Som redogörs för i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 17 s. 177) har regeringen vidare förstärkt arbetet med kunskapsutveckling och kunskaps- 2019/20:75 Kultur- departementet spridning till gagn för det civila samhället med 2018 och 2019 (prop. 2018/19:1 utg.omr. Förstärkningen 2019 syftar till kompetenshöjande insatser och ökad myndighetssamverkan samt utveck- lat kunskapsstöd för det civila samhället. till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. även lagt fram förslag till om att förenkla för det civila samhäl- lets organisationer vid upphandling av välfärdstjänster (prop. 2017/18:158), som beslutat om (bet. 2017/18:FiU43, rskr. 2017/18:356). Regeringen ansåg i budgetpropositionen därmed att tillkännagivandet är slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot vålds- 2014/15:144, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ku 14), 2017/18:75 (Ku 10) och 2018/19:75 (Ku 9). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Åtgärder med anledningen av beslut redovisas under rskr. 2015/16:137. Åtgärder för att göra samhället mer motståndskraftigt mot vålds- 2014/15:144, bet. redovisad, se skr. 2016/17:75 (Ku 15), 2017/18:75 (Ku 11) och 2018/19:75 (Ku 10). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 4 om ansvar för skolhuvudmän m.fl.*: har tillkännagett för regeringen att det finns anledning att se över behovet av ett förtydligat ansvar för skolhuvudmän och andra som arbetar med barn och unga för att motverka radikalisering, liksom formerna för ett sådant ansvar (bet. 2015/16:KU4 s. 26 f.). har deltagit i projekt Teaching controversial issues som syftar till att utveckla vidare- utbildningar och stödmaterial för lärare och pedagoger om hur de kan undervisa i kontroversiella ämnen som t.ex. extremism och terrorism. översatte stödmaterialet till svenska och det pilottestades av ett antal lärare. regeringen i uppdrag att utreda vilken roll som utbildningen inom skolväsendet har enligt gällande regelverk i arbetet mot vålds- Utgångspunkten för utredningen skulle vara utbild- ningens syfte men även ansvar och skyldigheter för skolhuvudmännen när det gäller enskilda barn och elever samt hur skolväsendet ska samverka med aktörer som socialtjänst och polisen i dessa frågor. också förstärka de insatser som genomförs i syfte att stödja lärare att bemöta olika former av intolerans och extremism (U2018/00162/GV och U2018/00209/GV). Uppdraget redovisades slutligt . Sedan regeringen i skr. 2017/18:75 redovisat att tillkännagivandet är slutbehandlat, ansåg att så inte är fallet (bet. 2017/18:KU21). Regeringen konstaterade i budgetpropositionen (prop. 2018/19:1 utg.omr. 16 avsnitt 3.3.3 s. 91) att punkten åter är öppen. Frågan bereds inom . Punkt 5 om att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna*: har tillkännagett för regeringen att det bör utvecklas metoder och redskap för kommuner för att identifiera samfund och organisationer som inte bör få stöd från det allmänna eftersom de inte lever upp till grundläggande demokratiska värderingar (bet. 2015/16:KU4 s. 26 f.). I regleringsbrevet fick Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som myndigheten vidtagit avseende myndighetens bidragshantering mot bakgrund av de förslag som Statskontoret redovisat i rapporten av Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 2017:13 (U2017/03808/UF). MUCF konstaterar att många av de åtgärder som Statskontoret har föreslagit redan var påbörjade eller genomförda när rapporten kom eller har effektiviserats. Utredningen om översyn av statens stöd till trossamfund överlämnade betänkandet Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst (SOU 2018:18) till regeringen. I betänkandet föreslås att ett förtydligat demokratikriterium utformas på så sätt att det exkluderar trossamfund som agerar i strid med särskilt skyddsvärda grundläggande värderingar i det svenska samhället. Betän- kandet har remissbehandlats och bereds i . arvsfondsutredning överlämnade betänkandet En arvsfond i takt med tiden (SOU 2018:70) till regeringen. I betänkandet föreslås bl.a. att det ska införas ett demokrativillkor som föreskriver att stöd inte ska få lämnas till en organisation om den eller någon av dess företrädare främjar, uppmanar till eller försvarar terrorism, eller i övrigt inte respekterar mänskliga rättigheter. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . överlämnade Demokrati- villkorsutredningen betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civil- samhället (SOU 2019:35) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag som syftar till att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formu- leras i regeringsformen och i de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Punkt 7 om att förhindra radikalisering och rekrytering i digitala miljöer*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att det är viktigt att i digitala miljöer där det förekommer vålds- förhärligande budskap som utgör verktyg i rekrytering till extremistiska organisationer och konstellationer sprida positiva motbudskap om demokrati och våra grundläggande värden. Som även redovisades i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6 s. 63)har regeringen vidtagit följande åtgärder för att öka kunskapen och tillgängliggöra information och förebyggande strategier i förhållande till de budskap som sprids via olika digitala miljöer. () har haft uppdraget att göra kartlägg- 2019/20:75 Kultur- departementet ningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda som sprids i digitala miljöer (Ku2016/01373/D). utökade regeringen detta uppdrag (Ju2018/01289/). ningar Hatbudskap och våldsbejakande extremism i digitala miljöer (2017), Det digitala kalifatet – om islamiska statens propaganda (2017), Det vita hatet: radikal nationalism i digitala miljöer (2017), Den digitala kampen – Autonoma rörelser på nätet (2018), Digital Jihad – propaganda from the Islamic State (2018), Ensamagerande våldsverkare – profiler, riskbedömningar och digitala spår (2019) samt Digitalt slagfält – en studie av radikalnationalistiska digitala miljöer (2019) har bidragit till ökad kunskap om den våldsbejakande extremistiska propagandans innehåll och hur den kan appellera till olika mottagare. Med dessa kartläggningar som bas finns det nya möjligheter för olika aktörer att utveckla olika Vidare genomför och Forum för levande historia viktiga insatser för att utveckla arbetet med att stärka människors förmåga och motståndskraft mot propaganda, bl.a. riktat till barn och ungdomar. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att det mest grundläggande är att det finns kunskap om dessa budskap och deras Utifrån denna kunskap har myndigheter kunnat samverka och utveckla utbildningsmaterial och andra relevanta insatser. har detta bidragit till att öka kunskapen hos olika aktörer både om våldsförhärligande budskap och våra grundläggande demokratiska värden. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att tillkännagivandet är tillgodosett och slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. Punkt 9 om beredskap för att hantera avhoppare*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att det är viktigt att myndigheter och kommuner har beredskap för att hantera avhoppare som fortfarande förespråkar våldsbejakande ideologier eller som återvänder och misstänks ha begått grova brott utomlands. flera åtgärder för att utveckla arbetet med män, kvinnor och barn som är involverade i våldsbejakande extremism och skapa ökad beredskap för att De personer som misstänks för att ha begått grova brott, bör i första hand utredas för detta. När det gäller det förebyggande arbetet i sin helhet har regeringen tagit initiativ till ett åtgärdspaket för ca Effekterna av dessa åtgärder, framförallt av den nationella samordnarens arbete (Ju 2014:18), har bidragit till att det finns en ökad kunskap om våldsbejakande extremism, vilket framkommer av Statskontorets utvärdering av det förebyggande arbetet (Ku2018/02222/D). När det gäller kommunernas kunskap anger av de kommunala samordnare som tillfrågats i utvärderingen att de har haft nytta av det arbete som utfördes av den nationella samordnaren mot våldsbejakande extremism. extremism som har inrättats vid har ansvaret för att ytterligare stärka denna kunskap och att ge stöd till yrkesverksamma på lokal nivå. Regeringen har även tagit initiativ till att myndigheter har tagit fram specifik vägledning för insatser till individer som är i riskzonen och till individer som är involverade i våldsbejakande har t.ex. tagit fram stöd för insatser till barn och unga som riskerar att involveras i eller redan är involverade i våldsbejakande extremism. Myndigheten har även tagit fram ett kunskapsstöd till för insatser till män och kvinnor som återvänt från och och deras familjer (/01244/). har regeringen avsatt till statsbidrag som kommuner och det civila samhället kan söka för att utveckla det förebyggande arbetet och insatser för individer som vill lämna våldsbejakande extremistiska miljöer. Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor har som stöd i detta arbete tagit fram en vägledning för hur kommuner kan samverka med det civila samhällets aktörer (Ku2018/00456/D). Regeringen redovisade även i huvudsak dessa åtgärder i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 4 avsnitt 2.6 s. 63 f.). Följande punkter är inte slutbehandlade: 4, 5 och 9. Förutsättningar för svensk film 2015/16: Kr1848, 2015/16:Kr335, 2015/16:Kr3387, bet. redovisad, se skr. 2016/17 (Ku 19), 2017/18:75 (Ku 13) och 2018/19:75 (Ku 11). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 1 om utredning om filmpolitikens framtid*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en bred parlamentarisk filmutredning (bet. 2015/16:KrU11 s. 15). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17 s. 34) redo- visade regeringen sin avsikt att genomföra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken som infördes , när tillräcklig tid har förflutit för att en utvärdering ska kunna bli meningsfull. Regeringen gör fort- farande bedömningen att det inte är möjligt att genomföra en större utredning av filmpolitiken. Regeringen och Stiftelsen följer upp och analyserar löpande utvecklingen och över- väger vid behov justeringar. Punkt 7 om former för samverkan och inflytande*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att skyndsamt utreda hur parts- och branschsamverkan kan utvecklas efter att den nuvarande modellen med ett gemensamt filmavtal slutar att gälla (bet. 2015/16:KrU11 s. 28). I regeringens beslut om riktlinjer för statens bidrag till Stiftelsen 2017 (Ku2016/02761/LS [delvis]) angavs att ska utse råd med sakkunniga personer. I budget- propositionen (prop. 2017/18:1 utg.omr. 17 s. 153) redovisade regeringen att hade infört s.k. branschråd som varit involverade i arbete med förändringar av stödsystemen. Regeringen bedömde att tillkännagivande därmed var slut- behandlat. I ett nytt tillkännagivande (jfr rskr. 2017/18:91 punkt 10) anförde att införandet av branschråden inte var tillräckligt för att ta till vara parternas erfarenheter och garantera deras inflytande. delade således inte regeringens bedömning att det tidigare tillkännagivandet var slutbehandlat. Statskontoret konstaterade i sin analys Från filmavtal till statlig filmpolitik (2019:9) att nya aktörer genom råden har fått mer insyn och inflytande jämfört med tidigare, men att råden med sakkunniga personer inte helt funnit sin form. 2019/20:75 Kultur- departementet 2019/20:75 Kultur- departementet 2018 och 2019 har och regeringen fört samtal med berörda aktörer om rådens funktion. har efter samråd med berörda aktörer tagit fram en reviderad arbetsordning, bl.a. för att stärka återkopp- lingen från till råden och öka transparensen. Den nya arbets- ordningen antogs av styrelsen . I regeringens beslut (Ku2019/02020/LS [delvis]) om riktlinjer för statens bidrag till Stiftelsen för anges att rådens syfte är att ha en rådgivande roll i utformningen av de filmpolitiska stöden och i andra för rådsaktörerna relevanta frågor. Regeringen följer löpande utveck- lingen. Punkt 9 om finansieringen av filmpolitiken*: har tillkänna- gett för regeringen vad utskottet anför om att skyndsamt utreda en alternativ finansiering av filmpolitiken med utgångspunkt i att behålla den nuvarande mervärdesskattesatsen på biografbiljetter (bet. 2015/16:KrU11 s. 31). I budgetpropositionen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 17 s. 34) redovisade regeringen sin avsikt att genomföra en bred utvärdering av den nya filmpolitiken som infördes när tillräcklig tid har för- flutit för att en utvärdering ska kunna bli meningsfull. Regeringen gör alltjämt bedömningen att det inte är möjligt att genomföra en större utredning av filmpolitiken. Regeringen följer löpande utveck- lingen och överväger vid behov justeringar. Följande punkter är inte slutbehandlade: 1, 7 och 9. Offentlighet, sekretess och integritet 2015/16:2496 (delvis), bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 18) och 2018/19:75 (Ku 14). Skrivelsen är slutbehandlad. Punkt 8 om informationsteknik och demokrati*: har tillkänna- gett för regeringen vad utskottet anför om att den ställer sig bakom det som utskottet anför om åtgärder för att informationsteknikens potential utnyttjas i syfte att främja demokratin (bet. 2016/17:KU15 s. 40 f.). Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) inledde sitt arbete den Myndigheten har i uppgift att samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen samt att ansvara för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen. Myndigheten har även i uppgift att främja öppen och datadriven innovation samt tillgänglig- görande av öppna data och vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen. För att förstärka arbetet med öppna data har uppdrag tidigare getts till om att främja statliga myndigheters arbete med att tillgängliggöra data för vidareutnyttjande (Fi2015/02025/SFÖ och Fi2016/01537/SFÖ). har i slutrapportering av uppdraget kon- staterat att mognadsgraden kring öppna data har ökat bland statliga myndigheter jämfört med . Därtill har fått ett uppdrag att främja vidareutnyttjandet av öppna data och datadriven innovation (Fi2017/02164/DF). Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att vara projektledare för for –2019 (Fi2018/01235/DF). for är ett initiativ som syftar till att öka kunskapen om och demonstrera värdet av tillgänglig- görande och återanvändande av öppna offentliga data. Regeringen har även låtit göra en översyn av datadrivna förvaltning. konstaterar bl.a. att det finns behov av en övergripande styrning av den offentliga förvaltningens hantering av data, t.ex. genom en datapolicy (Reviews of Digital Transformation: Going Digital in ). Vidare har regeringen, beslutat ett uppdrag till DIGG om att öka den offentliga förvaltningens förmåga att tillgängliggöra öppna data, bedriva öppen och datadriven innovation samt använda artificiell intelligens (I2019/01416/DF). Regeringen har också tillsatt en särskild ut- redare med uppdrag att genomföra omarbetningen av och rådets direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet) i svensk rätt och ur ett rättsligt perspektiv främja och stödja den offentliga förvaltningens arbete med öppna data och annan offentlig digital information (dir. 2019:20). Uppdraget ska slutredovisas . Slutligen beslutade regeringen om ett uppdrag till Lantmäteriet om att i samverkan med berörda statliga myndigheter analysera budgetära konsekvenser samt samhällsekonomiska nyttor av myndigheters tillgängliggörande av värde- fulla datamängder avgiftsfritt (I2019/01415/DF). Regeringen ansåg i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1 utg.omr. 1 avsnitt 10.5.2 s. 65 f.) mot denna bakgrund tillkännagivandet tillgodosett och slutbehandlat. Punkten är slutbehandlad. 2016/17:116, bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 20) och 2018/19:75 (Ku 15). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 2 om att bevara varje museums särart*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen bör bejaka varje museums särart utifrån dess samlingar och museernas uppgift att tillgängliggöra dessa. Regeringen har tillmötesgått detta genom att se över styrningen av de statliga museimyndigheterna och vissa stiftelsemuseer. sågs förordningarna med instruktioner för de statliga museimyndigheterna över och ett antal uppdrag om att beakta tvärsgående perspektiv i verksamheten togs bort för att förtydliga varje museums särart (SFS 1086 – 1091, 1261 och 1262). Motsvarande förändringar genom- fördes i de riktlinjebeslut som styr de större stiftelse- museerna (Ku2019/02020/LS [delvis]). Punkt 3 om donation av föremål*: har tillkännagett för rege- ringen vad utskottet anför om att regeringen bör utreda förutsättningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor även utanför det allmänna museiväsendet. Regeringen beslutade förordningen (2017:564) om statliga museers förfogande över museiföremål. Enligt förordningen får de statliga museerna genom gåva överlåta museiföremål som har ett begränsat kulturhistoriskt och vetenskapligt värde till annan offentlig verksamhet, till museer utanför det allmänna museiväsendet och 2019/20:75 Kultur- departementet 2019/20:75 Kultur- departementet till ideell kulturarvsverksamhet. Förordningen trädde i kraft . informerades om detta i budgetpropositionen (2017/18:1 utg.omr. 17 avsnitt 3.6.1). Regeringen bedömde att tillkännagivande därmed var slutbehandlat. delade inte denna bedömning och har beslutat om ett nytt tillkännagivande (se rskr. 2017/18:91 punkt 9). Frågan om förutsättningarna för statliga museer att kunna donera föremål genom gåvor utanför det allmänna museiväsendet kräver noggranna överväganden och bereds i . Punkt 22 om transporthistoriska museer*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att regeringen skyndsamt bör ta fram lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. fick i regleringsbrevet (KU2017/00942/KL) i uppdrag att undersöka förutsättningarna för lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet. Uppdraget rapporterades till regeringen genom rapporten ”Det rörliga kulturarvet. Förutsättningar för en lagstiftning till skydd för det rörliga kulturarvet”. Rapportens förslag bereds i . I syfte att främja bevarandet av det rörliga kulturarvet har i regleringsbrevet (Ku2019/02020/LS [delvis]) fått i uppdrag att, i samverkan med bl.a. Statens maritima och transporthistoriska museer samt det civila samhällets organisationer, verka för ökad kunskap och kunskapsspridning om historiska transportmedel. Statens maritima och transporthistoriska museer har i regleringsbrevet (Ku2019/02020/LS [delvis]) fått i uppdrag att bistå i detta arbete. Vidare har regeringen beslutat (Ku2019/02020/LS [delvis]) att kan lämna bidrag om högst till insatser som syftar till att stärka bevarandet av historiska transportmedel. Följande punkter är inte slutbehandlade: 2, 3 och 22. Förebyggande av våldsbejakande extremism Mot. 2016/17:3287 (delvis), bet. redovisad, se skr. 2017/18:75 (Ku 21) och 2018/19:75 (Ku 16). Skrivelsen är inte slutbehandlad. Punkt 5 om att säkerställa att verksamheter som stöder våldsbejakande extremism inte tilldelas statliga eller kommunala medel*: har tillkännagett för regeringen vad utskottet anför om att verksamheter eller åtgärder som riskerar att stödja radikalisering, våldsbejakande extremism eller terrorism inte ska få statliga eller kommunala medel. Regeringen borde utarbeta en strategi för att säkerställa att det inte sker (bet. 2016/2017:KU23 s. 36 f.). överlämnade Demokrativillkors- utredningen betänkandet Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället (SOU 2019:35) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag som syftar till att säkerställa att allmänna medel går till verksamheter som är förenliga med samhällets grundläggande värderingar såsom de formuleras i regeringsformen och de internationella konventionerna om mänskliga rättigheter. Betänkandet har remissbehandlats och bereds i . Punkt 8 om individer som lämnar extremistiska miljöer, återvändare och kunskapshöjande åtgärder*: har ställt sig bakom det som utskottet anför dels om behovet av avhopparverksamhet och om att regeringen bör överväga statlig avhopparverksamhet, dels om behovet av ökad kunskap hos kommunerna, skolan och andra aktörer och tillkännager detta för regeringen. I syfte att förbättra stödet till individer i riskzonen och till dem som redan är involverade i våldsbejakande extremism har utvecklat utbildningsmaterial och samtalsstöd för personalen som arbetar inom de särskilda ungdomshemmen och missbruksvården (Ju2018/02957/). Kriminalvården har utvecklat vägledning, utbildning och stöd för sina personalgrupper i deras arbete med klienter samt ett särskilt stöd för anlitande av trosföreträdare vid själavård. Myndigheten har också fått i uppdrag att långsiktigt förankra det förebyggande arbetet inom myndigheten (Ju2016/06988/, Ju2017/08663/). I syfte att ytterligare förstärka olika myndigheters insatser inom detta område beslutade regeringen om att ge Kriminalvården, , och i uppdrag att ta fram ett gemensamt nationellt avhopparprogram som ska bidra till att förstärka samhällets stöd till individer som vill lämna kriminella och våldsbejakande extremistiska miljöer och grupperingar (Ju2019/02027/).