prop · H80363 · 2020-12-15 00:00:00 — Brå ska utifrån identifierade angelägna utvecklingsbehov utveckla konkret stöd till brottsförebyggande aktörer på nationell, regional och lokal nivå och ta fram och sprida utbildning om brottsförebyggande arbete. I uppdraget ingick även att upprätta en nationell nätverksstruktur för att bidra till ökad samverkan på det brottsförebyggande området och att stödja länsstyrelserna i arbetet med att stödja och bidra till regional samordning av brottsförebyggande arbete. Brå har också i uppdrag att lämna en årlig rapport om hur det lokala och regionala brottsförebyggande arbetet har utvecklats. inrättades dessutom Center mot våldsbejakande extremism (CVE) vid Brå. CVE ska utveckla det kunskapsbaserade och sektorövergripande arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism på nationell, regional och lokal nivå. I det arbetet ingår att samla och sprida kunskap, ge behovsanpassat stöd till lokala aktörer och bidra till att skapa en högre grad av effektivitet och samordning i de förebyggande insatserna. 4.3Brottsförebyggande samordnare vid länsstyrelserna Länsstyrelserna har i uppdrag att stödja och bidra till regional samordning av brottsförebyggande arbete. Enligt förordningen (2016:1258) om regional samordning inom det brottsförebyggande området ska länsstyrelserna bidra till att minska brottsligheten och öka tryggheten i länet bland annat genom att bidra till utvecklingen av samarbete och erfarenhetsutbyte mellan berörda aktörer på lokal och regional nivå, stödja kompetensutveckling och gemensamma tvärsektoriella utbildningsinsatser inom det brottsförebyggande området, samt stödja och initiera kommunöverskridande brottsförebyggande åtgärder. I budgetpropositionen avsattes för att inrätta regionala brottsförebyggande samordnare vid landets länsstyrelser. Avsikten är att åstadkomma ett långsiktigt strukturerat stöd som kan möta kommuners och andra lokala aktörers behov av samverkan, Skr. 2020/21:63 kompetensutveckling och expertstöd. 4.4Andra aktuella satsningar av betydelse för det brottsförebyggande arbetet Redogörelsen i skrivelsen är huvudsakligen avgränsad till riktade insatser mot identifierade brottsproblem. Mer generella satsningar inom exempelvis utbildning, arbetsmarknad, bostadspolitik och hälso- och sjukvård är emellertid viktiga för att adressera grundorsakerna till kriminalitet och har därmed ofta brottsförebyggande effekter. Även om dessa insatser inte huvudsakligen eller enbart syftar till att förebygga brott är de väsentliga delar i arbetet för minskad brottslighet och ökad trygghet. Ett viktigt sådant initiativ är det långsiktiga reformprogrammet för att minska segregationen som regeringen lanserade . Syftet med reformprogrammet, som sträcker sig över perioden –2025, är att lyfta socialt utsatta områden och att motverka strukturella orsaker till segregation. Programmet innehåller en rad åtgärder inom olika fokusområden, däribland brottslighet, som tar sikte på långsiktiga lösningar på segregationen och dess mekanismer. För arbetet med reformprogrammet har en ny myndighet inrättats, Delegationen mot segregation (Delmos), med uppdrag att främja ökad samverkan och kunskapsutbyte, fördela statsbidrag samt bygga och sprida kunskap om segregation och hur den kan motverkas. Som en vidareutveckling av reformprogrammet presenterade regeringen en strategi för att minska och motverka segregation 2018–2028. Strategin tydliggör den långsiktiga inriktningen för arbetet genom att definiera mål och insatsområden. Den fysiska utformningen av samhället är en viktig del i den situationella brottspreventionen. På regeringens initiativ beslutades våren 2018 ett nytt nationellt mål för arkitektur-, form- och designpolitiken. Arkitektur, form och design ska bidra till ett hållbart, jämlikt och mindre segregerat samhälle med omsorgsfullt gestaltade livsmiljöer, där alla ges goda förutsättningar att påverka utvecklingen av den gemensamma miljön (prop. 2017/18:110). Vidare presenterade regeringen en strategi för hållbar stadsutveckling, som omfattar både miljömässiga, sociala och ekonomiska dimensioner. Enligt strategin måste trygghet, säkerhet och brottsförebyggande aspekter vara integrerade delar av en hållbar stadsutveckling (skr. 2017/18:230). Skolan lägger grunden för barns och ungas framtidsutsikter. Forskning framhåller betydelsen av att klara av skolan som en skyddsfaktor både när det gäller risker att hamna i kriminalitet och att utsättas för brott. Huvudprioriteringarna för regeringens utbildningspolitik är att höja kunskapsresultaten och öka likvärdigheten i skolan. För att stärka likvärdigheten i skolan har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder. Det särskilda stöd som riktar till vissa huvudmän, Samverkan för bästa skola, utgör en sådan åtgärd. En annan viktig åtgärd är statsbidraget för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling i skolan. Regeringen genomför även fortsatta reformer för att öka lärartätheten i skolorna och satsningar på skolor med utmaningar, i syfte att fler elever ska få möjlighet till lärande i enlighet med utbildningspolitikens mål. tillsattes en utredare i med uppdrag att ta fram ett förslag till en nationell plan för skolans arbete med trygghet och studiero samt förslag som säkerställer ett fungerande regelverk om trygghet och studiero i skolan (U2020/00707). Att stärka skolans arbete med trygghet och studiero kan ge såväl direkta som indirekta Trygghet och studiero är en förutsättning för att lära och utvecklas. Att klara skolan är en stark skyddsfaktor som kan minska risken för kriminalitet och utanförskap. Skolan är också i sig en arena för såväl utsatthet som möjlighet att begå brott. Universella våldsförebyggande insatser riktade till en bred målgrupp, främst unga män, som handlar om att förändra stereotypa könsnormer vilka kopplar samman maskulinitet och våld har lanserats i under Regeringen stödjer denna utveckling både genom uppdrag till bland annat och länsstyrelserna och i överenskommelse med Kommuner och Regioner (SKR). har även det civila samhället en betydande roll. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stärka stödet till unga som varken arbetar eller studerar och som därmed riskerar att hamna i utanförskap, exempelvis i form av kriminalitet eller återfall i För att ytterligare stärka den nationella nivåns styrning av arbetet och stödet gentemot lokal nivå gav regeringen sju myndigheter i uppdrag att utveckla ett nationellt samordnat stöd för unga som varken arbetar eller studerar (Ku2020/01216). grund- och gymnasieskolan eller att etablera sig på arbetsmarknaden gäller inte minst unga som har begått brott. Denna grupp har ofta svagare resurser med sig från uppväxten överlag, och brotten kan bli till ytterligare hinder för senare etablering på arbetsmarknaden. Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) har regeringens uppdrag att främja statlig och samverkan och utvecklandet av nya samverkansformer i syfte att effektivisera unga och nyanländas etablering i arbetslivet. utöka och förlänga Duas uppdrag och uppdraget ska redovisas senast den (dir. 2020:95). Brottslighet medför många negativa konsekvenser för den fysiska och psykiska hälsan för såväl brottsoffer som för gärningspersoner och det är vanligt att brottsbelastade individer har en sämre psykisk och fysisk hälsa än personer som inte begår brott. har flera steg tagits i syfte att stärka det nationella arbetet med att förebygga psykisk ohälsa och Regeringen har gett och i uppdrag att, tillsammans med ett tjugotal övriga berörda myndigheter, inkomma med underlag inför en ny strategi inom området psykisk hälsa och suicidprevention (S2020/06171). Uppdraget ska slutredovisas senast Det nationella brottsförebyggande programmet kompletterar också strategier och handlingsplaner som fokuserar på specifika Det gäller exempelvis regeringens strategi mot terrorism (skr. 2014/15:146), strategin och åtgärdsprogrammet för att förebygga och motverka mäns våld mot kvinnor (skr. 2016/17:10), Skr. 2020/21:63 nationella planen mot rasism, liknande former av fientlighet och hatbrott, handlingsplanen Till det fria ordets försvar som avser åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland till exempel journalister, förtroendevalda, konstnärer och opinionsbildare, samt regeringens 34-punktsprogram för åtgärder mot gängkriminaliteten. Många av de insatser som genomförts, pågår och planeras inom ramen för dessa satsningar ligger i linje med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet. Avsikten med programmet Tillsammans mot brott är att samla regeringens ambitioner och målsättningar för det brottsförebyggande arbetet. Redovisningen av arbetet inbegriper därmed exempel på åtgärder av brottsförebyggande karaktär som också kan hänföras till arbetet med andra strategier och handlingsplaner. 5Målsättningar för arbetsprocessen – ökad kunskap och utvecklad samverkan 5.1Ökad kunskap i det brottsförebyggande arbetet Målsättningar i Tillsammans mot brott –Att det brottsförebyggande arbetet bedrivs mer kunskapsbaserat och kontinuerligt följs upp och utvärderas. –Att kopplingen mellan forskning och praktik förstärks. –Att fler aktörer har kunskap om och bidrar till att förebygga brott. –Att medvetenheten ökar på såväl nationell som lokal nivå om vilka politiska beslut som kan ha effekter på brottsligheten. Initiativ för ett mer kunskapsbaserat brottsförebyggande arbete på nationell nivå Enligt det nationella brottsförebyggande programmet Tillsammans mot brott ska regeringen bland annat verka för att det kunskapsbaserade brottsförebyggande arbetet utvecklas ytterligare hos olika aktörer, att förmågan till regelbunden uppföljning av vidtagna åtgärder stärks samt att kopplingen mellan forskning och praktik i det brottsförebyggande arbetet förstärks. Som ett led i kunskapsutvecklingen av det brottsförebyggande arbetet på nationell politisk nivå har tagit initiativ till regelbundna forskardialoger mellan den politiska ledningen och forskare inom det kriminalpolitiska området. Det är ett viktigt initiativ för att säkra att regeringens arbete med att utveckla samhällets insatser för att förebygga brott bedrivs mer kunskapsbaserat och kontinuerligt utvecklas i enlighet med forskning på området. genomfördes forskardialoger med fokus på brottsförebyggande arbete i socialt utsatta områden samt åtgärder för att motverka skjutningar, sprängningar och Genom spridningen av det nationella brottsförebyggande programmet, beslut om stöd till och uppföljning av dess genomförande samt uppdrag till enskilda myndigheter med tydlig koppling till programmets målsättningar, har regeringen verkat för ett mer kunskapsbaserat brottsförebyggande arbete hos andra aktörer. I skrivelsen Tillsammans mot brott ges en samlad beskrivning av brottsförebyggande arbete och en inriktning för hur man kan arbeta En lättillgänglig kortversion av skrivelsen har tagits fram och programmet har spridits till nyckelpersoner inom myndigheter, kommuner, regioner, näringslivet, forskare och det civila samhället. Kortversionen har även översatts till engelska. programmet och dess målsättningar har genomförts både på politisk nivå och tjänstemannanivå i samband med nationella konferenser och I samband med att programmet beslutades fick Brå ett särskilt uppdrag att utveckla det nationella stödet till och samordningen av brottsförebyggande arbete, bland annat genom att upprätta en nationell nätverksstruktur för berörda myndigheter. Inom ramen för nätverket har Brå bland annat arbetat för att höja medvetenheten hos myndigheterna om deras roll i det brottsförebyggande arbetet och lämnat stöd till olika myndigheter för att utveckla ett kunskapsbaserat brottsförebyggande Regeringen har även beslutat om åtgärder för uppföljning av programmets genomförande (se avsnitt 2.1). Som exempel på viktiga myndighetsuppdrag kan nämnas att genom regleringsbreven –2020 har fått i uppdrag att vidta åtgärder för att koppla verksamheten tydligare till kunskap och beprövad erfarenhet. Myndigheten ska även redovisa vilka åtgärder som har vidtagits för att det brottsförebyggande arbetet i större utsträckning ska bedrivas kunskapsbaserat och för att utveckla metoder och it-stöd för uppföljning av genomförda brottsförebyggande insatser. –2019 bedrev ett strategiskt utvecklingsprojekt avseende det brottsförebyggande arbetets organisation och innehåll och –2021 ska myndigheten ta fram en nationell strategi för det brottsförebyggande arbetet. utvecklingsarbetet beslutade att varje polisregion ska ha en särskild samordnare för det brottsförebyggande arbetet som vid behov ska kunna sammankalla stödjande team med specifik avdelning () har regelbundna träffar med de regionala samordnarna vid i syfte att stödja och utveckla det lokala Gruppen arbetar bland annat med att skapa en Exempelvis har ett digitalt formulär för planering och genomförande av brottsförebyggande insatser utvecklats för att stärka kunskapsåterföringen i verksamheten och möjliggöra spridning av framgångsrika metoder. satsningar på kompetensutveckling inom problemorienterat och kunskapsbaserarat polisarbete, både genom universitetsutbildning av enskilda medarbetare och genom konferenser i brottsförebyggande arbete på olika nivåer inom organisationen. om nya definitioner för brottsförebyggande respektive trygghetsskapande Dessa definitioner ses av som avgörande för att internt kunna utveckla och följa upp det brottsförebyggande arbetet. Härutöver kan nämnas att , inom ramen för sin strategiska verksamhetsplan 2020–2024, genomför en fördjupad uppföljning av det brottsförebyggande arbetet inom myndigheten. Flera andra myndigheter har också, med hänvisning till genomförandet av det nationella brottsförebyggande programmet, tagit initiativ för att utveckla sin verksamhet på området. Några exempel redovisas här. påbörjade ett utvecklingsarbete för ett mer kunskapsbaserat och strukturerat brottsförebyggande arbete. Utvecklingsarbetet innefattar bland annat en tydligare definition av myndighetens brottsförebyggande arbete, en kartläggning av evidensbaserade metoder för att förebygga de brott som är aktuella i uppdrag samt en översyn av hur redovisningen av arbetet kan struktureras för att möjliggöra uppföljning och utvärdering av de åtgärder som vidtas. Inom ramen för utvecklingsarbetet har särskild kriminologisk kompetens tillfälligt anställts vid myndigheten. beslutade en ny brottsförebyggande strategi för verksamheten för att säkerställa att arbetet bedrivs i enlighet med målsättningarna i det nationella brottsförebyggande programmet. Strategiarbetet har genomförts i nära samverkan med Brå och har kombinerats med kompetenshöjande insatser för samtliga anställda med ett särskilt uppdrag att arbeta brottsförebyggande. verksamhetens koppling till aktuell forskning inledde ett tvåårigt projekt tillsammans med Brå som ska resultera dels i en rapport som beskriver den ekonomiska brottslighetens struktur och utveckling, dels i en handbok om brottsförebyggande åtgärder. Ett utvecklingsarbete har även inletts för att stärka förmågan att på ett systematiskt sätt omhänderta myndighetens information om ekonomisk brottslighet för att kunna ta fram bättre analyser av brottslighetens struktur, omfattning och utveckling. Arbetet innefattar exempelvis en översyn av brottskoder och utveckling av metoder för analyser av domar och utvinning av information i tillgängliga utredningsstöd. har inom ramen för regeringsuppdraget att redovisa insatser enligt det nationella brottsförebyggande programmet identifierat behov av att utveckla sitt arbete med statistik och uppföljning inom olika områden för att bättre kunna utvärdera effekter av verksamheten. Det gäller exempelvis myndighetens arbete med att förebygga våld mot kvinnor, insatser när det gäller barn som far illa och åtgärder för trygghet på asylboenden. Nationellt och regionalt stöd för ett kunskapsbaserat brottsförebyggande arbete på lokal nivå På uppdrag av regeringen arbetar Brå med att utveckla det nationella stödet till och samordningen av brottsförebyggande arbete (se ovan). syfte med att etablera en nationell stödstruktur är att kunna nå ut på ett gemensamt och samordnat sätt med handledning och vägledning till lokala I Brås utökade uppdrag ingår vidare att stödja länsstyrelsernas regionala brottsförebyggande samordnare. regelbundna nätverksträffar med de regionala samordnarna för att stärka dem i deras uppdrag att ge stöd till den lokala nivån, ett arbete som sker i nära samverkan med . nyinrättade regionala brottsförebyggande samordnare Syftet med nätverksträffarna är att sprida kunskap och goda exempel på hur ett effektivt arbete kan bedrivas utifrån intentionerna i regeringens brottsförebyggande program. löpande stöd som Brå ger länsstyrelserna i det brottsförebyggande arbetet har myndigheten också bedrivit ett pilotprojekt med fördjupad utbildning av enskilda länsstyrelsesamordnare i verksamhetsnära metodstöd till den Center mot våldsbejakande extremism (CVE) (se avsnitt 4.2) har sedan det inrättades 2018 stärkt och utvecklat det förebyggande arbetet på nationell, regional och lokal nivå. CVE har gjort besök i kommuner, genomfört konferenser och utbildningsdagar, utvecklat samarbetet med nationella myndigheter och länsstyrelser och deltar aktivt i det internationella samarbetet om förebyggande insatser på EU-nivå. också ansvar för att samla och sprida kunskap om våldsbejakande extremism och har tagit fram kunskapsöversikter över våldsbejakande djurrättsaktivism, den autonoma miljön, vit makt-miljön och den våldsbejakande islamistiska miljön. nivå erbjuds direkt stöd från CVE genom centrets stödtelefon. ingått en överenskommelse med om att organisationen ska driva en nationell stödtelefon, Orostelefonen om radikalisering, dit bland andra föräldrar, anhöriga och vänner anonymt kan ringa för att få stöd och hjälp. Inom ramen för Brås uppdrag att ge metodstöd till aktörer på lokal nivå har flera initiativ tagits för att ytterligare utveckla det kunskapsbaserade brottsförebyggande arbetet. om såväl utbildning, information och metodstöd som om spridning av god praktik och ekonomiskt stöd till lokala projekt. Med utgångspunkt i ett regeringsuppdrag om kompetenshöjande åtgärder inom det brottsförebyggande området utvecklade Brå en webbaserad basutbildning i brottsförebyggande arbete som riktar sig till lokala aktörer inom det brottsförebyggande och trygghetsskapande utvecklades även en påbyggnadskurs. lanserade Brå ett nytt koncept för kortfattad skriftlig information, faktablad, om hur man kan arbeta lokalt för att förebygga specifika Tillsammans med och publicerade Brå också en handbok som beskriver hur orsaksanalyser kan genomföras i lokalt brottsförebyggande arbete. Metodstödet riktar sig till brottsförebyggare i kommunen och myndigheter på lokal nivå. För att utveckla stödet till det lokala arbetet bedrev Brå mellan 2016– 2018 ett omfattande arbete med riktat metod- och processtöd till olika Syftet med arbetet var att stärka och utveckla förmågan hos kommun och polis att arbeta kunskapsbaserat, att själva identifiera och hitta lösningar på lokala problem samt att höja kunskapen lokalt om kunskapsbaserat brottsförebyggande arbete i olika typer av kommuner. besökte Brå brottsförebyggare i ett antal kommuner och Syftet var dels att inhämta kunskap om hur det lokala brottsförebyggande arbetet bedrivs och vilka utmaningar som finns, dels att bidra med myndighetens kunskaper till det lokala arbetet. Brå deltar även med kunskapsbaserat metodstöd i specifika lokala projekt som inletts ; Sluta skjut i (se avsnitt 6.1) och ett projekt mot grov brottslighet i ett särskilt utsatt område i kommun. För att bidra till den strategiska utvecklingen av det lokala brottsförebyggande arbetet disponerar Brå ett anslag för att fördela ekonomiskt stöd till uppföljningar och utvärderingar av brottsförebyggande insatser utifrån lokala problembilder. I syfte att höja den vetenskapliga nivån på utvärderingarna och stärka samarbetet mellan lokala aktörer och forskning infördes två beloppsgränser där kravet för det högre beloppet är att utvärderingen utförs vid en akademisk institution. Genom uppdraget till Brå att följa upp utvecklingen av det brottsförebyggande arbetet skapas förutsättningar för att löpande identifiera utvecklingsbehov som kan ligga till grund för ett mer riktat kunskapsstöd. Exempelvis har Brå genom regleringsbrevet fått i uppdrag att redovisa hur myndigheten har arbetat med att ge särskilt anpassat kunskapsstöd till brottsförebyggande arbete i mindre städer, tätorter och landsbygdskommuner. Förutsättningarna för ett mer kunskapsbaserat arbetssätt på lokal nivå har vidare stärkts genom införandet av den regionala stödstrukturen med brottsförebyggande samordnare vid länsstyrelserna (se avsnitt 4.3). Länsstyrelserna är en viktig länk mellan nationell och lokal nivå genom att bidra till att den kunskap som tas fram av Brå och andra myndigheter når ut och tillämpas lokalt. Som exempel kan nämnas att i har utvecklat ett praktiknära metodstöd där myndigheten direkt deltar i det lokala arbetet genom att bidra till kunskapsunderlag till lokala lägesbilder, processleda orsaksanalyser kring lokala brottsproblem och genomföra uppföljningar av åtgärder. Samtliga länsstyrelser har etablerat ett samarbete med universitet och högskolor i brottsförebyggande arbete, vilket ytterligare bidrar till att stärka kopplingen mellan forskning och praktik. Länsstyrelserna har initierat och genomfört flera aktiviteter för att stödja utvecklingen av ett kunskapsbaserat lokalt och regionalt brottsförebyggande arbete. Några exempel lyfts fram här. Elva länsstyrelser har –2019, i samverkan med , genomfört en utbildning i kunskapsbaserat brottsförebyggande arbete riktad till praktiker och politiker på lokal nivå. Omkring 800 personer har deltagit i utbildningen. Fyra länsstyrelser har granskat de lokala samverkansöverenskommelserna och medborgarlöftena som finns i respektive län, i syfte att öka kunskapen om kvaliteten på dem och hur de kan utvecklas (se avsnitt 5.2). i har samordnat och gett verksamhetsnära stöd till lokala aktörer för införande av det kunskapsbaserade arbetssättet (effektiv samordning för trygghet) i samtliga kommuner i länet. Länsstyrelserna i och har samarbetat kring att granska kommunala planer i samhällsbyggnadsprocessen ur ett brottsförebyggande perspektiv. Den officiella statistiken över utsatthet för brott och anmälda brott är en viktig informationskälla för kartläggning och analys av brottsligheten och tillgång till lokal brottsstatistik är en viktig förutsättning för ett 2020/21:63 kunskapsbaserat brottsförebyggande arbete. reviderades metoden för den årliga Nationella trygghetsundersökningen (NTU) och 2018 inrättade en ny geografisk indelning för den statistiska redovisningen. Förändringarna innebär att det är möjligt att redovisa uppgifter om brott och otrygghet i socialt utsatta områden på samma sätt som . I regleringsbrevet fick Brå därför i uppdrag att föreslå hur sådana uppgifter fortsatt ska kunna tas fram för dessa områden samt vid behov ge förslag på hur redovisningen kan utvecklas. Brå konstaterar att de kommer kunna ta fram ett mer konkret förslag för hur statistik från skulle kunna presenteras för de socialt utsatta områdena först efter att Delmos har redovisat ett angränsande regeringsuppdrag. Flera regeringsuppdrag för en stärkt kunskapsbas Ett effektivt brottsförebyggande arbete förutsätter en stark kunskapsbas om brottsligheten och effektiva metoder för att motverka den. Myndigheterna inom rättsväsendet, men också berörda aktörer inom andra samhällssektorer, behöver evidensbaserade underlag för att bestämma vilka åtgärder som ska vidtas. Regeringen har på olika sätt verkat för att stärka kunskapsbasen för det brottsförebyggande arbetet, bland annat genom uppdrag till Brå. Myndigheten har fått flera uppdrag som syftar till att få förbättrad kunskap för att kunna stärka det förebyggande arbetet mot hatbrott. Brå genom regleringsbreven fått i uppdrag att komplettera