prop · H703132 · 2020-03-19 00:00:00 — Sammantaget anser regeringen att det saknas skäl att införa nya grunder för återbetalning för stöd enligt det nya systemet. Förslaget om tätare avstämningar av preliminärt stöd som har lämnats motverkar också att stöd lämnas på ett felaktigt underlag för hela stödperioden. Kammarrätten i efterlyser en utförligare analys av lämpligheten av att alla beslut kan överklagas och vad en sådan prövning ska avse. Av 38 § lagen om stöd vid korttidsarbete framgår att beslut enligt lagen – med undantag för regeringens beslut samt beslut om anstånd – får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. I övrigt gäller förvaltningslagens bestämmelser om överklagande. Enligt utredningens förslag ska beslut om bl.a. godkännande av stöd och stödperiodens längd kunna överklagas. Regeringen konstaterar att stöd vid korttidsarbete är utformat som en rättighet för arbetsgivare. En arbetsgivare bör därför kunna få dessa beslut prövade i en högre instans. Det saknas enligt regeringens mening skäl att begränsa rätten att överklaga beslut enligt lagen i större utsträckning än vad som följer av förvaltningslagen. Förslaget tas in i den nya paragrafen 5 a § första stycket och föranleder ändringar i 18, 19, 29 och 32–38 §§ lagen om stöd vid korttidsarbete. Inhämtande av uppgifter i kontrollsyfte Regeringens bedömning: Det saknas behov av lagändringar i form av sekretessbrytande bestämmelser för att ska kunna inhämta uppgifter från andra myndigheter i kontrollsyfte. Utredningens bedömning: Utredningen har inte behandlat denna fråga. Remissinstanserna: efterfrågar en sekretessanalys. Skälen för regeringens bedömning: I propositionen föreslås att stöd vid korttidsarbete ska kunna betalas ut vid tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter utanför arbetsgivarens kontroll. Ansökningar om godkännande för stöd vid korttidsarbete respektive preliminärt stöd samt avstämningar ska handläggas av , utifrån de kriterier som anges i bl.a. avsnitt 5.4. Det kommer att vara upp till arbetsgivaren att i samband med ansökan förse med de aktuella och relevanta uppgifter som behövs för att ett godkännande eller preliminärt stöd ska kunna ges. Detsamma gäller vid avstämning av det preliminära stödet. Det bör dock finnas möjlighet för att kunna kontrollera dessa uppgifter för att säkerställa att de är korrekta, utöver de kontrollmöjligheter hos arbetsgivaren som föreslås (se 35 och 36 §§). Eftersom arbetsgivarens lönekostnader är av betydelse för stödets storlek kan komma att behöva kontrollera lämnade uppgifter. har tillgång till inkomstuppgifter på individnivå som arbetsgivaren normalt ska lämna till i arbetsgivardeklarationen (jfr 26 kap. 19 och 19 a §§ skatteförfarandelagen [2011:1244]). måste vidare kunna kontrollera att den sökande är registrerad som arbetsgivare hos och att denne inte har skatte- och avgiftsskulder som har överlämnats till för indrivning, samt att arbetsgivaren inte har näringsförbud (se 9 och 10 §§ lagen om stöd vid korttidsarbete). Uppgifter om näringsförbud finns i näringsförbudsregistret hos medan övriga nämnda uppgifter finns hos . De uppgifter som finns i näringsförbudsregistret är offentliga (jfr 15 § förordningen [2014:936] om näringsförbud). Någon sekretessbrytande reglering bedöms därför inte behövas för att ska kunna hämta in uppgifter om näringsförbud. Uppgifter om restförda skatte- och avgiftsskulder förekommer också hos , där uppgifterna i regel är offentliga (se 34 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400], förkortad OSL). De uppgifter som är offentliga bedöms vara tillräckliga för behov och det krävs därför inte att det införs sekretessbrytande bestämmelser. Vad gäller uppgifterna hos om individers löner och sökandens registrering som arbetsgivare noteras följande. Av 27 kap. 1 § första stycket OSL framgår att sekretess gäller i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller fastställande av underlag för bestämmande av skatt eller som avser fastighetstaxering för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Sekretess gäller enligt andra stycket även i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen. De flesta typer av beslut som fattas inom beskattningsverksamheten är offentliga enligt 27 kap. 6 § OSL. De uppgifter som anges ovan om individers löner och sökandens registrering som arbetsgivare som behöver i ärenden om korttidsstöd finns i beskattningsdatabas där de omfattas av sekretess. För att uppgifterna ska kunna lämnas ut till krävs således sekretessbrytande bestämmelser. Av 10 kap. 28 § OSL framgår att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en annan myndighet om 2019/20:132 uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. måste i egenskap av handläggande myndighet kunna inhämta uppgifterna hos i syfte att kontrollera de uppgifter om bl.a. lön som arbetsgivaren lämnar in. Kontrollen kommer som utgångspunkt inte att ske i samtliga ärenden. De mottagna uppgifterna kommer att omfattas av ett starkt sekretesskydd även hos (se avsnitt 5.10). De sekretessbrytande bestämmelser som behövs för handläggning enligt lagen om stöd vid korttidsarbete bör lämpligen utformas som föreskrifter om uppgiftsskyldighet enligt 10 kap. 28 § OSL och införas i förordningsform. Någon ytterligare reglering till stöd för ett utlämnande av uppgifterna bedöms inte behövas. 5.10 Det behöver inte införas någon bestämmelse om sekretess för uppgifterna hos Regeringens bedömning: Bestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen ger ett tillräckligt skydd för de uppgifter som förekommer i ärenden enligt lagen om stöd vid korttidsarbete och som får från och arbetsgivarna. Några ytterligare sekretessbestämmelser behövs därför inte. Utredningens bedömning: Utredningen innehåller inte någon motsvarande bedömning. Remissinstanserna: efterfrågar en analys av sekretess- Skälen för regeringens bedömning Sekretesslagstiftningen och lagen om stöd vid korttidsarbete Enligt 28 kap. 11 § OSL gäller sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden om det inte står klart att uppgifterna kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men och uppgiften förekommer i ärenden om bl.a. anställningsfrämjande åtgärder. 28 kap. 12 § OSL gäller sekretess bl.a. i ärende enligt lagstiftningen om anställningsfrämjande åtgärder för uppgift om enskilds affärs- och Sekretessen gäller även här med ett omvänt skaderekvisit, dvs. det råder presumtion för sekretess. Regeringen gjorde i samband med införandet av lagen om stöd vid korttidsarbete bedömningen att 28 kap. 11 och 12 §§ OSL kan tillämpas på ärenden om stöd vid korttidsarbete (prop. 2013/14:1 s. 378–380). regeringens mening var ett omvänt skaderekvisit en lämplig avvägning mellan skyddsintresset och insynsintresset när det gäller uppgifter enligt regelverket om korttidsarbete. inskränker inte rätten att meddela och offentliggöra uppgifter enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihets- Även i detta avseende bedömde regeringen att regleringen var ändamålsenlig i förhållande till sådana uppgifter som kan antas förekomma i ärenden om korttidsarbete. Det saknas anledning att göra någon annan bedömning i relation till nu aktuellt förslag. Sekretesskyddet vid inhämtande av uppgifter i kontrollsyfte I föregående avsnitt redogörs för att uppgifter om individers löner och sökandes registrering som arbetsgivare ska kunna lämnas från till . Uppgifter i ärenden om korttidsstöd, som enligt befintlig reglering handläggs av , omfattas av sekretess enligt 28 kap. 11 och 12 §§ OSL, såvida de inte behandlas i beskattningsdatabasen (jfr prop. 2013/14:1 s. 379). I det fall uppgifter i ärenden om stöd vid korttidsarbete behandlas i beskattningsdatabasen aktualiseras 27 kap. 1 § andra stycket 1 OSL. Enligt denna bestämmelse gäller absolut sekretess i verksamhet som avser förande av eller uttag ur beskattningsdatabasen enligt lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen. Att uppgifterna omfattas av absolut sekretess i beskattningsverksamheten har huvudsakligen motiverats av hänsyn till den enskildes integritet. Den skattskyldiges långtgående plikt att lämna uppgifter om sina förhållanden till har ansetts ge särskild tyngd åt skyddsaspekten (prop. 1979/80:2 Del A s. 256). I förarbetena till lagen om stöd vid korttidsarbete uttalade regeringen att någon sådan utgångspunkt för avvägningen mellan insynsintresset och skyddsintresset inte kunde göras gällande i fråga om stöd vid korttidsarbete, som utgör ett statligt stöd till arbetsgivare i syfte att stabilisera sysselsättningen i lågkonjunkturer. Att låta uppgifter i ärenden om korttidsarbete i andra fall än då de behandlades i beskattningsdatabasen omfattas av absolut sekretess skulle enligt regeringens uppfattning innebära starkare sekretess än vad som är motiverat. Regeringen uttalade också att insynsintresset vad gäller de uppgifter i ärenden om stöd vid korttidsarbete som läggs in i beskattningsdatabasen fick anses tillgodosett i tillräcklig mån genom att uppgifterna kan begäras ut ur ärendet, där omvänt skaderekvisit kommer att gälla (se prop. 2013/14:1 s. 379–380 och jfr prop. 2006/07:99 s. 35). En grundläggande princip enligt sekretessregleringen är att behovet av och styrkan i en sekretess inte kan bestämmas enbart med hänsyn till sekretessintresset (se prop. 2010/11:78 s. 23). Det måste i varje sammanhang vägas mot intresset av insyn i myndigheternas verksamhet. Denna avvägning kan utfalla på olika sätt hos olika myndigheter och inom olika områden. Med beaktande av de ställningstaganden som gjordes om sekretessens styrka i tidigare förarbeten (prop. 2013/14:1) bedöms sekretesskyddet för uppgifterna inte behöva stärkas med anledning av förslaget i denna proposition. Några ytterligare sekretessbestämmelser till skydd för uppgifter som förekommer i ärenden enligt lagen om stöd vid korttidsarbete bedöms således inte behöva införas. 2019/20:132 5.11 Regeringens bedömning: Den behandling av personuppgifter som förslaget ger upphov till är förenlig med EU:s dataskyddsförordning. Den befintliga reglering som finns på personuppgiftsområdet utgör tillräcklig reglering för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske hos , arbetsgivare och med anledning av förslaget. Det behöver således inte införas någon ytterligare reglering om denna behandling. Utredningens bedömning: Utredningen innehåller inte någon motsvarande bedömning. Remissinstanserna: efterfrågar en analys av personuppgiftsbehandlingen. Skälen för regeringens bedömning: Ett utkast till lagrådsremiss har beretts under hand med Datainspektionen och . anser att förevarande avsnitt och beskrivningen av tillämplig dataskyddsreglering och på vilket sätt förslaget är förenligt med detta regelverk är ändamålsenligt och tillfredsställande till sitt innehåll. Datainspektionen anser att det saknas en fullständig beskrivning av personuppgiftsbehandlingen och en analys av det rättsliga stödet. Datainspektionen kan därför inte uttala sig om förslagets förenlighet med dataskyddsregleringen och därmed inte heller tillstyrka förslaget. Enligt Datainspektionen bör förslaget kompletteras med en fullständig s.k. integritetsanalys som ska ligga till grund för en sammanfattande proportionalitetsbedömning i enlighet med bestämmelserna i och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), nedan kallad EU:s dataskyddsförordning. Förslaget om utvidgning av lagen om stöd vid korttidsarbete innebär att stöd ska kunna lämnas till en arbetsgivare efter godkännande av i andra situationer än vad som gäller . I en ansökan om godkännande kommer uppgifter om arbetsgivaren och uppgifter kopplade till arbetsgivarens verksamhet såsom orsaken till de ekonomiska svårigheterna och andelen anställda att behöva lämnas. ska också bedöma ansökningar om preliminärt stöd och göra avstämningar av utbetalat stöd. I ansökningsförfarandet och i verksamhet för kontroll av stödet kan myndigheten komma att behöva behandla uppgifter om namn, personnummer och samordningsnummer samt arbetstagares frånvaro från arbetet och inkomstuppgifter. Av 11 § lagen om stöd vid korttidsarbete framgår bl.a. att även kan komma att behöva behandla uppgifter om näringsförbud och om restförda skatte- och avgiftsskulder för fysiska personer som är arbetsgivare i ansökningsförfarandet och vid eventuell kontroll. Utförliga bestämmelser om vad ansökan ska innehålla kommer att meddelas i förordning. Förslaget kommer att ge upphov till att personuppgifter behandlas automatiserat hos . Vid kontroll av t.ex. löneuppgifter kommer behandling av personuppgifter också att behöva ske hos i beskattningsdatabasen när uppgifter om individers löner ska lämnas till . I princip är de uppgifter som kan komma att behandlas enligt förslaget sådana som även skulle kunna behöva behandlas inom ramen för det befintliga systemet för stöd vid korttidsarbete. Den största skillnaden är att det tillkommer en ny handläggande myndighet i form av . Det står mot den ovan angivna bakgrunden klart att förslaget ger upphov till en sådan personuppgiftsbehandling som omfattas av EU:s dataskyddsförordning. Dataskyddsförordningen är i alla delar bindande och direkt tillämplig i samtliga EU:s medlemsländer och ska tillämpas fr.o.m. . Dataskyddsförordningen utgör den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU. Dataskyddsförordningen kompletteras i av bl.a. lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, nedan kallad dataskyddslagen. Dataskyddslagen är subsidiär till annan lag eller förordning, vilket möjliggör avvikande bestämmelser i registerförfattningar. Exempel på en sådan författning som kompletterar såväl EU:s dataskyddsförordning som dataskyddslagen är lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet. Den rättsliga grunden för behandlingen hos är att den är nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning (artikel 6.1 e i EU:s dataskyddsförordning). Den rättsliga grunden för behandling i samband med att uppgifter lämnas till i kontrollsyfte är i första hand att fullgöra en rättslig förpliktelse på det sätt som avses i artikel 6.1 c i dataskyddsförordningen. Samma rättsliga grund är tillämplig vid arbetsgivarens behandling i samband med att t.ex. personnummer, löneuppgifter och uppgifter om en arbetstagares frånvaro från arbetet lämnas till i ansökningsförfarandet och vid eventuell kontroll. Enligt artikel 6.3 i förordningen ska den grund för behandlingen som avses i artikel 6.1 c och e vara fastställd i unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt. De aktuella grunderna för behandlingen är fastställda i den nationella rätten på det sätt som krävs enligt artikel 6.3 i dataskyddsförordningen. För arbetsgivarens del är den rättsliga förpliktelsen och syftet med behandlingen fastställd i bestämmelserna i 35 och 36 §§ lagen om stöd vid korttidsarbete. Av 35 § framgår att en arbetsgivare som har ansökt om eller fått stöd ska ge handläggande myndighet tillfälle att granska verksamheten med avseende på arbetsgivarens rätt till stöd och lämna de uppgifter som behövs för granskningen och i 36 § anges att får förelägga en arbetsgivare att fullgöra sina skyldigheter enligt 35 §. För behandling är regeringens avsikt som framgår av avsnitt 5.9 att införa sekretessbrytande bestämmelser om uppgiftsskyldighet för gentemot där den rättsliga förpliktelsen och syftet med behandlingen kommer att fastställas. behandling av uppgifter i ärenden om korttidsstöd enligt gällande regelverk är tillåten enligt lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet (jfr prop. 2013/14:1 s. 375–377). Den behandling av uppgifter som kan komma att ske hos enligt den utvidgade lagen om korttidsarbete är också tillåten enligt samma lag. Det gäller t.ex. behandling av uppgifter som behövs för att lämna uppgifter till 2019/20:132 för kontroll av individers löner. Det rör sig i det fallet om sådana uppgifter som får behandlas hos för det primära ändamål som anges i 1 kap. 4 § 1 lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, dvs. för fastställande av underlag för samt bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter och avgifter. Sådana uppgifter får även behandla för det sekundära ändamålet att tillhandahålla information som behövs hos för kontroll i ärenden om korttidsstöd (se 1 kap. 5 § 1.e den lagen). Det finns även stöd för att behandla de uppgifter i beskattningsdatabasen som behövs för handläggning enligt lagen om stöd vid korttidsarbete (se 2 kap. 3 § 13 lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet). Den rättsliga grunden för behandling är fastställd i lagen om stöd vid korttidsarbete och i förordningen (2009:145) med instruktion för . Förutom i EU:s dataskyddsförordning finns för del bestämmelser om behandling av bl.a. personnummer och samordningsnummer i dataskyddslagen som ger stöd för myndighetens personuppgiftsbehandling. De uppgifter som behöver behandlas av arbetsgivaren respektive och är inte sådana känsliga personuppgifter som avses i artikel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning. Arbetsgivaren är skyldig att se till att bara lämna de uppgifter som behöver. Arbetsgivaren kan t.ex. behöva lämna uppgifter om frånvaro från arbetet eftersom det påverkar stödets storlek (se 17 § lagen om stöd vid korttidsarbete), men det saknas behov av att lämna uppgift om orsaken till frånvaron. Ändamålet med behandlingen är att möjliggöra det nya systemet för stöd vid korttidsarbete som är avsett att minska arbetsgivares behov av att säga upp personal vid tillfälliga och allvarliga ekonomiska svårigheter. Systemet förbättrar således den enskilda arbetstagarens möjligheter att behålla sin anställning i en sådan situation. Enligt regeringens mening får det eventuella integritetsintrång som behandlingen ger upphov till för den enskilda arbetstagaren mot denna bakgrund anses stå i proportion till det eftersträvade syftet. Sammanfattningsvis är bedömningen att den personuppgiftsbehandling som den utvidgade lagen om stöd vid korttidsarbete ger upphov till är förenlig med EU:s dataskyddsförordning. Den befintliga reglering som finns på personuppgiftsområdet utgör tillräcklig reglering för den personuppgiftsbehandling som kan komma att ske hos , arbetsgivare och med anledning av förslaget. Det behöver således inte införas någon ytterligare reglering om denna behandling. Om ersättningar från trygghetssystemen Regeringens bedömning: Inga ändringar i regelverken för arbetslöshetsförsäkringen eller för den sjukpenningsgrundade inkomsten behöver göras med anledning av förslaget om ett nytt system för stöd vid korttidsarbete. Det finns inte skäl att genomföra en särskild översyn i frågan om pensionsrättigheter och andra ersättningar för arbetstagare som deltar i korttidsarbete. Utredningens bedömning överensstämmer delvis med regeringens. Utredningen förordade en särskild översyn i fråga pensionsrättigheter och andra ersättningar för arbetstagare som deltar i korttidsarbete. Remissinstanserna: IKEM m.fl., och /Fordonskomponentgruppen FKG framhåller att nedgång i inkomst till följd av korttidsarbete inte bör påverka ersättningar enligt trygghets- eller pensionssystemen. LO, Företagarna, , och instämmer i utredningens bedömning beträffande behovet av en översyn av korttidsarbetes påverkan på pensionsrättigheter och andra ersättningar. Skälen för regeringens bedömning: I samband med införandet av det befintliga systemet för stöd genomfördes en analys av korttidsarbetets påverkan på trygghets- och pensionssystemen. Den generella slutsatsen var att införandet av korttidsarbete inte medförde något behov av att ändra befintliga regler (prop. 2013/14:1 s. 380–391). Såvitt gällde reglerna för arbetslöshetsförsäkringen och sjukpenninggrundande inkomst (SGI) genomfördes dock vissa ändringar i syfte att korttidsarbete inte skulle påverka rätten till ersättning samt att arbetstagare skulle omfattas av SGI- skydd korttidsarbete pågår. Beträffande SGI-skydd konstaterade regeringen att det låg i de försäkrades intresse att själva uppmärksamma på att de deltar i korttidsarbete när de ansöker om en socialförsäkringsförmån. Regeringen gör i förhållande till nu aktuellt förslag inga andra bedömningar. Införandet av det nya systemet för stöd medför således inget behov av förändringar. Vid införandet av det nuvarande stödet gjordes vidare bedömningen att det inte behövde göras några ändringar i regelverket för den allmänna pensionen eftersom påverkan bedömdes vara marginell. Utredningen har bedömt att frågan om pensionsrättigheter och eventuellt andra effekter på ersättningar från socialförsäkringssystemen behöver utredas närmare vid införandet av ett permanent och öppet system för stöd. Detta synsätt får stöd av flera remissinstanser, bl.a. IKEM m.fl., LO och . Det finns enligt regeringen visserligen skäl att anta att införandet av ett permanent och öppet system för stöd vid korttidsarbete kommer att göra korttidsarbete något mer vanligt förekommande. Påverkan får emellertid även fortsatt bedömas som marginell med hänsyn till att stöd enbart ska lämnas i särskilda fall och . Regeringen bedömer därför att det saknas skäl att genomföra en särskild översyn av 2019/20:132 pensionsrättigheter och andra ersättningar för arbetstagare som deltar i korttidsarbete. 5.13Förslagets förenlighet med om statligt stöd Regeringens bedömning: Det föreslagna stödet är inte statligt stöd och behöver därför inte anmälas till Europeiska kommissionen för godkännande innan det genomförs. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har särskilt yttrat sig i denna Skälen för regeringens bedömning: Enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, kallat EUF-fördraget, är statligt stöd i princip oförenligt med den inre marknaden. Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget krävs det att fyra kriterier är uppfyllda för att en åtgärd ska klassas som statligt stöd. Det är endast då statliga medel används för att ge vissa företag ekonomiska fördelar på ett sätt som påverkar konkurrensen och handeln mellan medlemsstaterna som en åtgärd utgör ett statligt stöd. För att en åtgärd ska anses påverka konkurrensen ska den vara selektiv. Det betyder att åtgärden kommer att ge ekonomiska fördelar endast till vissa företag, t.ex. ett företag inom en viss bransch eller små och medelstora företag. Den nuvarande stödordningen anmäldes till Europeiska kommissionen i enlighet med artikel 108.3 i EUF-fördraget. Kommissionen konstaterade då att alla företag som i rättsligt och faktiskt hänseende befinner sig i samma situation utan åtskillnad kan få stöd för korttidsarbete och att stödordningen som helhet därför inte gynnade vissa företag eller viss produktion (COM(2013) 5451 final). Kommissionen drog därför slutsatsen att åtgärden inte utgjorde statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. De ändringar som föreslås förändrar enligt regeringens bedömning inte detta förhållande. Förutsättningarna som ska vara uppfyllda för att en enskild arbetsgivare ska kunna få stöd är desamma för alla företag som i rättsligt och faktiskt hänseende befinner sig i samma situation. Den föreslagna åtgärden är sålunda inte selektiv och utgör därmed inte statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. Någon skyldighet att anmäla förslaget till kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 108.3 i EUF-fördraget finns därför inte. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft och tillämpas för tid .