rfr · H70WRFR10 · 2020-01-01 00:00:00 — I den ovannämnda svenska förstudien föreslås exempelvis att den regionala kollektivtrafikmyndigheten skulle kunna ta ansvar och ekonomiskt investera i plattform och organisation för att möjliggöra införandet av transport som tjänst på landsbygd (se 2.3.1).255 251 Shibayama m.fl. (2013). 252 Parker, och (2011). 253 m.fl. (2018). 254 (2016). 255 m.fl. (2018). 4 HINDER OCH MÖJLIGHETER FÖR NYA MOBILITETSTJÄNSTER En komplikation när det gäller det offentligas roll att initiera och driva nya transporttjänster som en del av kollektivtrafiken är att trafikförsörjningsprogrammen bara uppdateras en gång per mandatperiod, vilket kan göra att det tar innan nya tjänster kan inkluderas i den offentliga kollektivtrafiken.256 Kollektivtrafikens mål och roll En studie av kollektivtrafikens styrning och organisering visar att målen för kollektivtrafiken och samhällets engagemang har förändrats över dessa . Från att vara en trafikekonomisk fråga till att bli ett medel i utvecklingen av ett hållbart samhälle. ”Det kan också uttryckas som att gå från en passiv roll som ’finansiär’ till en aktiv roll med ’ansvar för utveckling’.” 257 Utvecklingen återspeglas i förändringar i organisation och styrning av kollektivtrafiken från bidrag till kommersiella aktörer där samhället har både fullt inflytande och fullt ansvar för kollektivtrafiken och där trafikföretagen i princip utför ”beställd trafik”. Det finns många studier som tar upp fördelar och nyttor med kollektivtrafik utifrån olika perspektiv såsom miljö, minskad trängsel och ökad framkomlighet, folkhälsa och tillväxt. En studie ställer frågan vilka förväntningar som finns på kollektivtrafiken och vilken roll den har. Vad är det för mål och prioriteringar som är styrande vid utformning av kollektivtrafik i ? Genom att inventera samtliga regioners och landstings styrdokument undersöks formulerade mål.258 Det framgår att kollektivtrafiken överlag beskrivs som viktig för den regionala utvecklingen och för en minskad miljöpåverkan. Den anses också knyta samman målpunkter och noder, främja en flerkärnig stadsstruktur och en ökad framkomlighet och underlätta för resor över länsgränserna. Utifrån dessa egenskaper beskrivs den som nödvändig för att nå en ekonomisk tillväxt, genom att den skapar möjligheter för utökade arbetsmarknadsregioner, vilket i sin tur betraktas som stärkande för näringslivets utveckling. Kollektivtrafiken uppfattas som något gynnsamt och anses i många fall vara viktig för utveckling av landsting/regioner och kommuner. Studien finner att den tidigare dominerande bilkulturen framstår som avlägsen, och fokus ligger snarare vid kollektiva kommunikationer, men också vid gång och cykel som färdmedel. Kollektivtrafiken lyfts i flera fall som livsnödvändig och tillmäts många värden. Kollektivtrafiken ses i flertalet beskrivningar som ett betydelsefullt medel för att nå andra viktiga samhällsmål, framför allt inom områden som tillväxt, miljö och regional och utveckling. Det fokuseras mycket på tillgänglighet, i vissa fall även på tillgänglighet för äldre och personer med funktionsnedsättning och på fungerande 256Rise (2019). 257Ringqvist, S-E. (2016). Kollektivtrafikens styrning och organisering. 258Stjernborg och (2016). Kollektivtrafikens roll för lokalsamhället. 4 HINDER OCH MÖJLIGHETER FÖR NYA MOBILITETSTJÄNSTER vardagsliv i allmänhet. Enbart i något enstaka fall nämns faktorer som integ- ration, segregation och rurala områdens tillgänglighet samt jämställdhet i transportsystemet i relation till kollektivtrafik.260 Styrning för transport som tjänst När det gäller transport som tjänst diskuteras i en studie hur styrning och re- gelverk påverkar framväxten av transport som tjänst utifrån tre nivåer: makro (regler, lagar, offentliga subventioner etc.), meso (samverkan, affärsmodeller etc.) och mikro (resenärens perspektiv).261 På makronivå finns många regler och lagar som på olika sätt påverkar delad mobilitet. Det handlar om skatter, subventionering av kollektivtrafik osv. En del privata aktörer anser att dagens konkurrenslagar inte stöder dem gentemot den subventionerade kollektivtrafi- Många anser också att dagens skattesystem inte är byggt för att hantera I , som drivit transport som tjänst kanske längst, har man skapat en gemensam vision mellan den politiska nivån, kollektivtra- fiken och de privata aktörerna. Man har också infört regler som säger att kol- lektivtrafikaktörerna måste tillåta andra aktörer att sälja deras biljetter. På mesonivå tycks osäkerheten om roller vara en av de största frågorna. kollektivtrafikmyndigheterna är man traditionellt inte van vid att vara innova- tiv vid olika former av experimentell styrning, och inte heller van vid att sam- arbeta med olika privata aktörer utan traditionell upphandling. på meso-nivå tycks handla om affärsmodellerna och hur olika former av styr- ning och regelverk kan påverka möjligheterna att skapa en ekonomiskt hållbar Även på denna nivå kan delad mobilitet på landsbygd påver- Det är t.ex. ganska troligt att det är än svårare att skapa en ekonomiskt hållbar affärsmodell som fungerar på landsbygd. Olika former av styrning och eventuella subventioner skulle kunna ändra på detta. Om offentliga aktörer ska ta en mer aktiv roll som igångsättare tillkommer dock utmaningar kopplade till exempelvis upphandling och gränsdragningar när det gäller det offentligas roll, där inte minst kollektivtrafiklagen upplevs som begränsande.262 4.3.2 Delningsekonomi och behov av lagändringar Flera utredningar har tillsatts som har bäring på aspekter av mobilitetstjänster, bl.a. Utredningen om delningsekonomi (SOU 2017:26). drag var bl.a. att undersöka huruvida befintlig lagstiftning är ändamålsenlig. En viktig del av bakgrunden till utredningsuppdraget var framväxten av speci- aldesignade, webbaserade plattformar för delningsekonomiska transaktioner. 261Karlsson m.fl. (2019). ”Development and Implementation of Mobility-as-a-Service – A Qualitative Study of Barriers and Enabling Factors.” 262Smith, Sochor och (2019). ”Public–private innovation: barriers in the case of mobility as a service in West .” 4 HINDER OCH MÖJLIGHETER FÖR NYA MOBILITETSTJÄNSTER Delningsekonomi består av verksamheter som spänner över en stor bredd av varu- och tjänsteområden och kan vara ideella, kommersiella, multinationella eller geografiskt begränsade till en tätort, en stadsdel eller ett kvarter.263 De plattformar som matchar användarnas utbud och efterfrågan kan utgöras av Facebookgrupper, specialdesignade webbplattformar och appar eller av fysiska lokaler. Tre huvudkriterier brukar anges för att en ekonomisk transaktion ska betecknas som delningsekonomi: nyttiggörande av en vilande eller underutnyttjad resurs, matchning av tillgång och efterfrågan via någon typ av marknadsplats samt ett skifte från privat ägande till tillgänglighet via en plattform.264 I delningsekonomin ingår lån och hyra av bl.a. bilar och cyklar men även samåkning med andra i förväg okända privatpersoner. Utredningen framhåller att det finns författningar som reglerar motsvarande professionella verksamheter (t.ex. regler om yrkesmässig trafik med gods eller personbefordran och livsmedelslagstiftningen). Vidare kan skatteregler genom sin komplexitet utgöra barriärer till delningsekonomin. När det gäller plattformar noterade utredningen att det finns två typer, dels sådana som byggts med primärt syfte att förmedla nyttigheter i delningsekonomin, dels sådana som inte har detta syfte primärt men som kan användas för sådan förmedling. Utredningen pekar på att Facebook exempelvis används systematiskt inom för att förmedla samåkning. Det tycks också finnas ett stort antal olika typer av lokala Facebookgrupper för andra ändamål än samåkning, t.ex. lokala marknader för att låna, hyra eller köpa begagnade föremål eller för småtjänster. Utredningen framhåller att dessa på grund av sin natur svårligen låter sig kartläggas och kvantifieras.265 Utredningen konstaterar vidare att användarnas relation till varandra, när den användares som tillhandahåller en nyttighet inte är näringsidkare, regleras av befintlig civilrättslig lagstiftning utanför konsumenträttens område. Enligt utredningens mening – med beaktande av att behovet av lagstiftning måste stå i proportion till den företeelse den är avsedd att träffa – är de formulär som finns tillgängliga via Hallå konsument och som tagit fram (t.ex. för köp av bil, båt, husvagn och snöskoter mellan privatpersoner) i kombination med information och användarvägledning ett mer ändamålsenligt sätt att reglera rättsförhållandet mellan privatpersoner vid delningsekonomiska transaktioner än författningsregleringar.266 Försäkringar vid delningsekonomiska transaktioner Utredningen fann att de traditionella konsumentförsäkringarna inte gäller i vissa viktiga avseenden vid skador som kan uppstå i samband med delningsekonomiska transaktioner. Kontakter med försäkringsbolagen ger intrycket att handläggarna saknar kunskap om delningsekonomi. 263SOU 2017:26 Delningsekonomi. På användarnas villkor. 4 HINDER OCH MÖJLIGHETER FÖR NYA MOBILITETSTJÄNSTER vetenhet om efterfrågan på nya eller förändrade försäkringsprodukter framgår dock (försäkringsbolaget har tagit fram en tilläggsförsäkring till bil- försäkringen som erbjuds via en av de plattformar som förmedlar bilhyra).267 Frågan om förutsättningar för bilpooler har behandlats i flera utredningar. redningen om cirkulär ekonomi (SOU 2017:22) har tagit fram ett förslag på lagstadgade kriterier för vad som avses med allmänt tillgängliga bilpoolsfor- don; dessa kriterier kan sedan användas som grund för statliga eller lokala främjandeåtgärder i syfte att öka tillgängligheten till bilpooler.268 Enligt utred- ningen ska bilpooler kunna ansöka hos Transportstyrelsen om att fordon som uppfyller kriterierna registreras som allmänt tillgängliga bilpoolsfordon i tra- Utredningen föreslår att kommuner ska ges möjlighet att avsätta gatumark som bilpoolsparkering, genom lokala trafikföreskrifter.269 Regeringen fann emellertid att förslagets konsekvenser behöver utredas vi- dare och att även andra sätt att underlätta för bilpooler bör undersökas. utredning tillsattes som ska lämna förslag om hur bil-, motorcykel- och mo- pedpoolstjänster ska kunna främjas.270 Utredaren ska undersöka flera olika möjligheter, bl.a. förutsättningarna för en sänkt mervärdesskattesats på bilpoolstjänster, men också närmare analysera förslaget från Utredningen om En analys ska även göras av effekterna på resandet i kollek- Utredningen ska överväga vilka krav som kan ställas på de fordon som används i en sådan bilpoolstjänst. Uppdraget ska redovisas senast den 30 268SOU 2017:22 Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi. 269Antalet parkeringsplatser som måste byggas vid exploatering styrs av den kommunala parkeringspolicyn och av de s.k. parkeringstalen som har sin utgångspunkt i plan- och bygglagens (2010:900) bestämmelser. 5 Exempel på innovativa och nya lösningar Nedan presenteras några exempel på hur regioner, län, kommuner och privat sektor – ibland med stöd av ansvariga myndigheter och EU – söker tillhandahålla mobilitetstjänster på landsbygden och förbättra tillgängligheten. Denna sammanställning gör inga anspråk på fullständighet. De exempel som anges är inte heller jämförbara. De befinner sig i olika faser: allt från förstudie, projekt och testverksamhet till genomförda försök och introduktion i reguljär verksamhet. Strävan har varit att få en geografisk spridning och att fånga hela spektrumet av landsbygd, dvs. landsbygd både i , och norra kan notera att glesbygden i norra har de största utmaningarna vad gäller geografiska avstånd och få invånare, men framgår det att de problem som de regionala kollektivtrafikmyndigheterna möter och de dilemman de ställs inför har flera likheter. Avsnittet inleds med några utländska exempel samt avslutade respektive pågående EU-projekt inom området mobilitet på landsbygd. 5.1 Några utländska projekt samt EU-projekt En genomgång av utländska forskningsartiklar och projektrapporter visar att problemen är mer likartade i olika länder än vad man först kan tro. Problemen med avfolkning på landsbygden finns i flera länder, i allt från till ytan stora länder till relativt små länder med mer otillgängliga eller avskilda områden (exempelvis bergstrakter eller öar). Vidare är den demografiska förändringen med fler äldre som lever allt längre en generell trend inom EU, vilket är skälet till flera initiativ i Regionala utvecklingsfonden. Forskare i Ru- mobilprojektet konstaterar att regioner som är påverkade av demografiska förändringar möter flera utmaningar när befolkningen minskar, det sker ett tillbakadragande av tjänster i allmänhetens intresse och ekonomiska aktiviteter upphör att växa. Ökade avstånd för att nå skola, arbete, social service och affärer leder till högre krav på mobilitet för berörda invånare.272 Man kan konstatera att flera projekt och pilotstudier som testas i svenska förhållanden även har testats eller testas i andra europeiska länder. Nedan ges några exempel på detta. 271Som referenspunkt anges där det är relevant invånarantal eller befolkningstäthet. Samtliga data om invånarantal och befolkningstäthet baseras på uppgifter från SCB . 272Sitanyiova m.fl. (2018). ”Improvement of Rural Mobility in European Regions Affected by Demographic Change.” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR I i , startade en efterfrågestyrd busservice, Prontobus, som ersatte traditionell kollektivtrafik på landsbygden och i bergsområden.273 Prontobus är ett mellanting mellan buss och taxi, en personaliserad tjänst med funktionsanpassade fordon. Inom ramen för Rumobil har utvecklades också en webbplats och en mobilapp togs fram som ger realtidsinformation och underlättar bokning av bussen.274 Anropsstyrd trafik introducerades i i som dial-a- bus. Försöket mottogs väldigt positivt av lokalbefolkningen och belönades med pris för bästa busservice på landsbygden . Tjänsten har därefter fortsatt att expandera. och Council ansvarar för att dial-a-bus-tjänsten går i olika delar av nordöstra I lanserade regeringen ett paket av ekonomiskt stöd för utveckling av nya transportsystem i landsbygdsområden. Som ett resultat av detta testades olika typer av efterfrågestyrda transporttjänster. En modell byggde på fasta hållplatser, men även dörr-till-dörr-service för de som behövde det. En minibuss eller taxi (beroende på antal passagerare) trafikerade två fasta rutter med två dagliga avgångar, under förutsättning att någon bokat. Tjänsten riktades till att börja med enbart till äldre men blev senare tillgänglig för alla. Den andra modellen trafikerades med taxi varje hel timme från ortens centrum (bokad senast innan) med fasta hållplatser. Typiska användare var personer utan egen bil eller körkort (dvs. äldre och unga personer). Föräldrar uppskattade servicen eftersom den avlastade dem från att köra barn till och från aktiviteter. När finansieringen upphörde vidareutvecklades den första modellen och spred sig till andra delar av landet. Den andra modellen betraktades som alltför kostsam.276 I Sachsen-Anhalt i har s.k. medborgarbussar introducerats med målet att göra kollektivtrafiken mer attraktiv och öka livskvaliteten i små samhällen.277 Nyinköpta minibussar är optimerade för denna typ av service. Bussarna körs av volontärer. Medborgarbussarna har en bestämd rutt och följer tidtabell. Ett stort antal hållplatser har installerats för att förkorta avstånden.278 I finns Proxibus – en service för de som bor på landsbygden och behöver åka och handla, göra läkarbesök m.m. Syftet med Proxibus är att förbättra mobiliteten i områden som saknar serviceutbud. Proxibus är ett komplement till reguljär linjetrafik på landsbygden. Resenärerna reser i minibussar.279 273Burzacchini (2019). ”Rural Mobility in European Regions affected by Demographic Change.” se . 274https:///Content.Node/Saxony-Anhalt-learns-about-Modena-s- innovative-software-f.html. 275Aberdeen Council, e-brev . För ett exempel se: enshire.gov.uk/roads-and-travel/public-transport/a2b-dial-a-bus/banchory-town/. 276Dotterud och Skollerud (2015). ”Public Transport Provision in Rural and Sparsely Populated areas in .” 277https:///Content.Node/RUMOBIL/Second-Citizen-Bus-in- Moeser.html. 278https:///Content.Node/aMo-Study-trip-in-the-city-of-Osterburg- 279https:///fr-be/medeplacer/solutionsdemobilit%C3%A9/solutionstec/prox- ibus.aspx. 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Inom ramen för genomförs bl.a. två pilotstudier i södra . Målet i bägge projekten är att stoppa ökningen av transportkostnader för hälsovård och sociala tjänster i området genom att samordna och omorganisera transporttjänster som ges av olika myndigheter. Pi- lotstudien i Jukudigi testar ett biljettsystem för alla som använder skolbuss, skoltaxi och servicebussar och registrerar alla som kliver av och på. De data som samlas in möjliggör analys av de olika gruppernas behov och deras sätt att använda tjänsten. Syftet är att vidareutveckla mobilitetstjänsterna. Pilotstudien i Ylistaroområdet syftar till att tillhandahålla samma transportmöjligheter till de boende i Ylistaro som i stadskärnan i Seinäjoki genom att kombinera taxiresor. Inledningsvis omorganiserades färdtjänsten. En 50-procentig kostnadsbesparing nåddes . Seinäjoki planerar att inom ramen för piloten utveckla en app som möjliggör för alla att boka en resa på detta vis.280 5.1.2 Bildelning: bilpooler och samåkning I pågår, inom ramen för , försök med bildelning och samåkning på landsbygd. I regionen i Aveyron pågår arbete med att finna nya mobilitetslösningar som ska vara hållbara, miljövänliga och som garanterar tillgång till resor på lika villkor. Man testar samåkning, elbilar och elcyklar. Regionen har tagit fram en personaliserad samåkningstjänst. Samåkning bokas via appen Mov’ici. Samåkare registrerar sig som regelbundna eller tillfälliga samåkare. Det kostar ingenting att registrera sig, men samåkare betalar varandra.281 Även på webbsidan kan man finna senast tillagda samåkningar, sträckningen, resans längd och varaktighet, antalet tillgängliga platser, tidpunkt, namn på person (ibland med foto) samt typ av bil. Man hittar även information om kommande samåkningstillfällen mellan vissa orter inom regionen. Förare lägger upp grundinformation om kön, ålder, om huruvida rökning, musik och samtal är tillåten samt information om som samåkning kan ske. Även hur många passagerare kan åka med och kostnad för resan anges. (se figur 7). 280https:///pilots/. 281https://movici.auvergnerhonealpes.fr/. 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Figur 7 Mov’ici – samåkning från en ort till en annan Källa: movici.fr. I Tarmstedts kommun i i har bildelning med elbil introducerats på privat initiativ. Det startade med att en bilförsäljare och en distriktsläkare drog igång bildelning genom att leasa var sin elbil och hyra ut dem till invånarna i kommunen. Projektet har vuxit och 2018 lanserades möjligheten att göra bokningar och uthyrning dygnet runt. Ordföranden i Tarmstedt kommun har bytt ut tjänstebilen mot en elbil och den hyrs ut . En skyttelservice ingår i projektet och innebär att volontärer kör äldre invånare till affärer m.m. Enbart en avgift för användningen av fordonet tas ut. Läkarmottagningen erbjuder även möjligheten att boka en elbil för besök hos specialistläkare i närmaste stad (det finns ingen tågservice i Tarmstedt). Initiativtagarna har inte gjort någon vinst på e-bilsdelningen. Bilförsäljaren betonar att alla inte vill eller kan köpa en bil. Som entreprenör bör han erbjuda den rätta lösningen för att möta de behov som finns. ”Jag är inte längre bara en bilförsäljare. Jag är också en mobilitetsleverantör.”282 I kommunen Coeur de Brenne, genomförs test med självstyrande elbuss i skytteltrafik på en rutt om . Skytteln passerar igenom orter där det inte finns kollektivtrafik och privatbilen dominerar. Projektet betraktas som en stor möjlighet för den äldre delen av befolkningen vilka saknar transportmöjligheter. Testerna måste dock resultera i att vissa problem löses, däribland den låga hastigheten () och den ekonomiska modellen.283 282https:///en/news/stories/2017/01/carsharing-auf-dem-Dorf.html. 283http:///economie/vehicules-autonomes-la-campagne-attend-ses-navet- tes-25-04-2019-8059806.php [Hämtad ]. 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR inleddes den tredje fasen självkörande buss i den norska staden med.284 Under de två första faserna av pilotprojektet har en autonom buss gått mellan stadens resecentrum och . Den självkörande bussen har gått . Trafikhuvudmannen har därmed fått värdefulla erfarenheter när det gäller vinterväglag. Man har bl.a. kunnat konstatera att plogningen och de snövallar som uppstår vid plogning är helt avgörande för bussens framkomlighet. I den tredje fasen förlängs linjen (). Det hävdas att det är både den längsta och den mest avancerade busslinjen i världen som trafikeras med självkörande bussar.285 Move on – förbättrad mobilitet på landsbygd Move on var ett EU-projekt som pågick 2012–2014 och syftade till att förbättra mobiliteten i landsbygdsområden. Projektet finansierades av den europeiska regionalfonden och Interreg.286 I projektet deltog 13 partner från tio länder och tolv regioner (exempelvis och Thessalien). I slutrapporten redovisas ett femtiotal initiativ som implementerades med goda resultat under projektets gång och fick positiva reaktioner bland lokalbefolkning och företag. Initiativen hade bl.a. som mål att kombinera olika typer av tjänster (t.ex. bussar som även transporterar varor), att pröva samåkning, bilpooler och andra delningsmodeller (lokala organisationer på anordnade samåkning för att minska underutnyttjandet av fordon och öka antalet passagerare i fordonen). Andra mål var hållbara transporter och ökad energieffektivitet (i , utvecklades exempelvis korttidsuthyrning av e-bilar till samma pris som en bussbiljett för att uppmuntra e-bilsdel- ning samt kurser i effektivare fordonskörning, minskade utsläpp och minskad bränslekonsumtion). Vissa initiativ hade som mål att koordinera för att underlätta kombinerade transporter mellan aktörer, både offentliga och privata transporttjänstleverantörer (exempelvis ”park and ride” och intermodala informationssystem på järnvägsstationer), och efterfrågestyrd mobilitet, antingen på direkt efterfrågan av användare, utifrån i förväg definierade upphämtnings- och avlämningsplatser eller efter tidtabeller och frekvens.287 En av slutsatserna från projektet är att i små isolerade byar med dåliga förbindelser kan efterfrågestyrda transporter vara en lösning, men det kan vara svårt att upprätthålla till ett överkomligt pris i mycket glest befolkade områden. En annan slutsats är vikten av att mobilitet på landsbygden löser andra behov och möter andra utmaningar än i mer tätbefolkade områden.288 284Bussmagasinet (2019). ”får längsta självkörande busslinjen i världen”. 286https:///en/project/move-on-green-2/. 287Clotteau (2014). ”MoG, Policy guidelines for sustainable mobility in rural and mountain areas.” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Rumobil – landsbygdsmobilitet i europeiska regioner påverkade av demografisk förändring Rumobil (Rural Mobility in European Regions Affected by Demographic Change) ingår i Interreg:s program för 2014--2020. Det gemensamma målet är att utveckla innovativa transportlösningar som ska minska personers beroende av sina egna transportmedel. Syftet med Rumobil är att förbättra planering och koordinering av regionala kollektivtrafiksystem för bättre anknytning till nationella och europeiska transportnätverk. Offentlig regionaltrafik måste möta de utmaningar som den demografiska förändringen på landsbygden innebär.289 har arbetat för att skapa en plattform för utbyte av erfarenheter, generera kunskap genom pilotprojekt baserat på senaste tekniken och revidera transportpolicyer för att bättre passa förändrade mobilitetsbehov. Åtta regioner i ingår i projektet.