rfr · H70WRFR5 · 2020-01-28 00:00:00 — Visserligen kan vissa åtgärder vidtas för att säkra den finansiella stabiliteten men artikeln bedömer att riskerna är större än de potentiella vinsterna med en digital centralbanksvaluta i . Även följer den tekniska utvecklingen och trenderna i finanssektorn och anpassar sitt tillsynsarbete efter utvecklingen. ställer sig positiv till innovationer, men i dess roll ingår också att hålla ett öga på riskerna med innovationer.21 (2018). Nordic banks go digital, 2018:2. Artikeln tar upp att fintech kommit långt i de nordiska länderna och 21Den finska finansinspektionens webbplats: /sv/fintech--innovat- ioner-i-den-finansiella-sektorn/. att fintech-bolag utgör en jämförelsevis stor del av ekonomin. är också förhållandevis mycket digitaliserade, vilket gör att de kan klara sig i konkurrensen med de nya fintech-tjänsterna. arbetar aktivt med fintech-relaterade frågor. framför allt tre fokusområden vad gäller fintech varav ett är hur fintech kan påverka den finansiella stabiliteten. fintech-hubb 2018 som ett verktyg för att kanalisera bankens arbete med Hubben har tillsammans med (Treasury) och finansinspektionen (Financial Conduct Authority, FCA) arbetat med frågor om kryptovalutor och distribuerad databasteknik, DLT. finansinspektionen har också handlat om hur ny teknik kan underlätta före- tagens inrapportering och förbättra kvaliteten på de data som lämnas in. ramen för hubben har också haft ett projekt kallat future of finance där bl.a. bigtech, öppen bankverksamhet (”open banking”) och En särskild rapport publicerades (The fu- ture of finance). Mnohoghitnei, I., Scorer, S. & Shingala, K. m.fl. (2019). ise of fintech, 2019 Q1. ekonomi blir alltmer digital med bred användning av smartphone och internet och snabbt tillväxt för e-handel. Det skapar nya möjligheter för utveckling av kan nya risker för finansiell stabilitet uppstå och befintliga risker kan förstärkas. Bland riskerna nämns att tjänster kan komma att utföras utanför bank- och försäkringssektorerna och således utanför de områden som nås av tillsynen. Vidare beskriver rapporten att många av de nya tjänsterna inte har prövats under en lågkonjunktur och att det är oklart hur de fungerar under Likaså innebär användningen av utomstående leverantö- rer och utlagda tjänster nya risker för stabiliteten. Ett exempel är om en majo- ritet av banker var beroende av en och samma it-leverantör och den drabbades av ett cyberangrepp. Beroenden av leverantörer som inte berörs av den finansiella tillsynen, t.ex. leverantörer av molntjänster, kan också inne- bära en stabilitetsrisk. Rapporten ser ett behov av att uppdatera de regler och förordningar som styr den finansiella marknaden för att mildra riskerna. van Steenis, Huw (2019). Future of Finance. Review on the Outlook for the : What it means for (2019). ten har beställts av ledning och analyserar vilken inverkan de nya finansiella teknikerna kan komma att få på banksystemet i Storbritan- Rapporten ger rekommendationer till . ställa den finansiella stabiliteten rekommenderar rapporten vaksamhet, ett öp- pet sinne och samordning. Federal Reserve har utvidgat sitt arbete kring frågor om fintech. Till exempel skapades en särskild sida om fintech på Federal Reserves webbplats så sent som i december 2019.22 Federal Reserve har utrett möjligheterna att utveckla en digital centralbanksvaluta. Varken Federal Reserves ordförande eller finansminister anser dock att en sådan behövs inom den närmaste tiden.23 Ett kongressförslag har diskuterats om att hindra bigtech-bolag att fungera som finansiella institutioner (Act).24 3.1.3 Initiativ på EU-nivå EU beslutade om ett andra betaltjänstdirektiv, PSD2. Syftet var att utveckla marknaden för elektroniska betalningar och skapa bättre förutsättningar för säkra och effektiva betalningar. har antagit en handlingsplan för fintech: (2018). Handlingsplanen för fintech – ett viktigt steg mot en mer konkurrenskraftig europeisk finanssektor, COM(2018) 109 final. Syftet med handlingsplanen om fintech är att verka för en mer konkurrensinriktad och innovativ finanssektor. Planen innehåller 19 steg för att bl.a. göra det lättare för nya innovationer som blockkedjeteknik, AI och molntjänster inom den finansiella sektorn. Ett syfte är att försöka likrikta tillsynen inom EU. Ett annat är att få den finansiella sektorn att vara mottaglig för de möjligheter som den nya tekniken erbjuder. Förhoppningen är att fintech-lösningar kan genomföras inom EU och dra nytta av den stora marknaden, som den finansiella stabiliteten bevaras och konsumentperspektivet garanteras. () har ett aktivt förhållningssätt till frågor om fintech. Ett exempel är att en medlem i i ett tal har diskuterat två scenarier för hur den finansiella stabiliteten kan påverkas av fintech.25 I det första scenariot antar bankerna utmaningen från fintech-bolagen, samarbetar med dem och uppgraderar sina tjänster. I ett sådant scenario är hotet mot den finansiella stabiliteten litet. I ett andra scenario lyckas däremot inte bankerna tillgodose kundernas behov av digitala finansiella tjänster. I stället kommer nya, innovativa och snabba fintech-bolag eller bigtech-bolag med stora 22Federal Reserves webbplats: . 23Bloombergs webbplats: /news/articles//mnuchin-powell- see-no-need-for-fed-to-issue-digital-currency. webbplats: https://financial- services.house.gov/uploadedfiles/bills-116hrih-bigtech.pdf 25Yves : Lending and payment systems in upheaval: the fintech challenge, tal . kundstockar att dominera marknaden. Det skulle kunna innebära risker i form av bl.a. ökad koncentration. Det finns också risker förknippade med bigtechföretagens finansieringsmodeller då de ofta använder en blandning av interna och externa investerare eller väljer att packa om lånen och sälja dem till en tredje part. Sådana lånemodeller kan leda till finansiell instabilitet – ett exempel är den s.k. subprime-krisen . Ett annat exempel är att ECB bedriver ett forskningsprojekt tillsammans med . Projektet, som kallas , går ut på att man undersöker användningen av distribuerad databasteknik (DLT) på finansmarknaden. ECB (2019). Supervision: Risk Assessment for 2019. ECB skriver att fintech kan innebära ökad konkurrens för bankerna men att effekterna är långt under risknivåerna. Det är dock möjligt att hotet kommer att bli större , framför allt från bigtech-företag. ECB Crypto-Assets Task Force (2019). Crypto-Assets: Implications for financial stability, monetary policy, and payments and market infrastructures, ECB Occasional Paper Series nr 223. inrättade Task Force (ICA-TF) i syfte att övervaka och analysera utvecklingen av kryptotillgångar och e-valutor. Rapporten undersöker olika former av kryptotillgångar. Enligt ICA-TF kan den gällande EU-lagstiftningen inte tillämpas för att reglera kryptotillgångar, förutom den del som berör penningtvätt. Detta begränsar EU:s möjlighet att ingripa om missförhållanden förekommer. Ytterligare ett problem är bristen på styrning och ledning eftersom det saknas en myndighet med enskild kompetens på området kryptotillgångar. Rapporten identifierar inget direkt hot mot EU:s finansiella stabilitet men bedömer att det finns gråzoner där tillsynsmyndigheter inte har några verktyg för att agera. T., Kochanska, U. & Pinna, A. (2019). Understanding the crypto-asset phenomenon, its risks and measurement issues, ECB Economic Bulletin nr 5/2019. Artikeln undersöker förhållandet mellan kryptotillgångar och finansiell stabilitet. Författarna refererar först till rekommendationer från ECB:s Crypto-Assets Task Force. De visar bl.a. att trots att kryptotillgångar påverkar befintliga strukturer för betalningar, förekommer det ingen direkt risk för den finansiella stabiliteten. Ett riskområde är dock de finansiella institutens exponering mot kryptotillgångar som inte kan bevakas av tillsynsmyndigheterna eftersom det saknas en reglering. Europeiska bankmyndigheten () har uppdraget att ta fram tekniska standarder för enhetlig incidentrapportering från betaltjänstleverantörer. (2017). Discussion Paper on the 's approach to financial technology (FinTech), /DP/2017/02. Rapporten redovisar att två medlemsstater har kommit igång med regulatoriska sandlådor medan fyra medlemsländer har inrättat innovationshubbar. Rapporten identifierar ett antal områden där bör förstärka tillsynsarbetet. Dessa områden är regulatoriska sandlådor, bevakning av olika kreditinstitut och betalningsinstitut, konsumentskydd och detaljhandel med affärsfrågor och fintechs utveckling inom penningtvätt och finansiering av terrorism. 3.2.1 Forskning publicerad 2015 Srokosz, , (2015). Legal and economic analysis of the cryptocurrencies impact on the financial system stability, . Nya tekniker har lett till nya sätt att genomföra transaktioner och nya virtuella nätverk som skapar egna betalningsmedel. Att det har uppstått kryptovalutor beror inte bara på att det traditionella valutasystemet har misslyckats med att möta olika kriser. Det beror också på att kryptovalutor är bättre anpassade till betalningar via internet. Tyvärr leder de till rättsliga kontroverser och att användarna utsätts för många juridiska och ekonomiska risker. 3.2.2 Forskning publicerad 2016 , , Kourosh (2016). How Wise Are Crowd? A Comparative Study of Crowd and Institutions in Peer-to-Business Online Lending Markets, for Science and Innovation Studies (Cesis) Electronic Working Paper Series nr 450. I artikeln analyseras fenomenet gräsrots- eller massfinansiering. Det innebär att en stor grupp investerare med små summor hjälper till att finansiera en verksamhet, i stället för att en eller ett fåtal investerare bidrar med större summor. Författarna fokuserar på mekanismer för att granska småinvesterarnas kreditvärdighet och jämför det med de kriterier som gäller för stora institutioner i samband med nya online-utlåningsmarknader. De finner att det förekommer stora risker för utlåning av kapital eftersom det blir svårt att värdera investeringsrisken. Även privata investerare saknar expertis för att bedöma riskerna. Anyfantaki, (2016). The Evolution of (Fintech), , 2016. Fintech-företag drar till sig både användares och investerares intresse eftersom de ses som framtiden inom den finansiella sektorn. Författaren diskuterar hur stora traditionella banker reagerar på utvecklingen och vilka alternativa strategier de kan använda sig av. Likaså diskuteras de utmaningar som tillsynsmyndigheter ställs inför och hur användarnas intressen kan skyddas. Philippon, (2016). The FinTech Opportunity, 22476. Artikeln diskuterar hur å ena sidan fintech kan bidra till effektiviseringar av finansmarknaden och hur å andra sidan tillsynen kan motverka förnyelse. Författaren hävdar att det befintliga finansiella systemet är ineffektivt och att finansiella tjänster är dyra. det finns utrymme för nya aktörer. Den befintliga tillsynen kan dock hämma strukturell förändring. Fintech förmodas kunna ge eftersträvansvärda förändringar men tros bidra till utmaningar vad gäller tillsynen. Författaren presenterar ett alternativt synsätt där den finansiella regleringen uppmuntrar fler aktörer att ta sig in i sektorn och där utformningen av tillsynen sker med utgångspunkt i olika politiska mål, snarare än hur sektorn ser ut . Dermine, (2016). Digital banking and market disruption: a sense of déjà vu?, 2016. Artikeln bedömer det hot som digitala banktjänster utgör. Det görs genom att sätta de nya tjänsterna i en kontext med tidigare innovationer som telefonbanker, betalkort, utvecklingen av kapitalmarknader, internet, smarta telefoner och molntjänster. Artikeln fokuserar på bankernas två huvudsakliga funktioner – att erbjuda betaltjänster och att tillgodose behoven av likviditet och lån – och om dessa funktioner kan tas över av fintech-lösningar. Författaren tror dock inte att de nya teknikerna kommer att ersätta de traditionella bankerna. Barrdear, , (2016). The Macroeconomics of Central- Bank-Issued Digital Currencies, nr 605. Studien diskuterar de makroekonomiska konsekvenserna av att ge ut en digital centralbanksvaluta (CBDC). Slutsatsen är bl.a. att det skapas fler risker för den finansiella stabiliteten. Räntan skulle dock vara ett av flera möjliga verktyg för att begränsa eventuella negativa effekter på penningpolitikens genomslagskraft och den finansiella stabiliteten. 3.2.3 Forskning publicerad 2017 Käfer, (2017). Peer-to-Peer Lending – A (Financial Stability) Risk Perspective, Review of Economics 69 (1). Artikeln diskuterar mass- eller gräsrotsutlåning (P2P-utlåning) ur ett finansiellt stabilitetsperspektiv. Författaren drar slutsatsen att gräsrotsutlåning är mer riskabel är traditionell bankverksamhet och att sådan utlåning på många sätt liknar skuggbankverksamhet. Gräsrotsutlåningen kommer dock endast att utgöra en verklig systemrisk om verksamheten fortsätter att växa i den takt den gjort . Det tror inte författaren kommer att hända eftersom den stora majoriteten inte är villig att låna ut pengar utan säkerheter. Minto, A., Voelkerling, M. & , M. (2017). Separating apples from : identifying threats to financial stability originating from FinTech, , vol. 12, nr 4. Artikeln syftar till att utveckla en teoriram för att hjälpa tillsynsmyndigheter, beslutsfattare och lagstiftare att hantera risker och ta till vara möjligheter till följd av fintech, särskilt med hänsyn till ett finansiellt stabilitetsperspektiv. 26Banque de är en antologi med artiklar skrivna av forskare, exporter och personer som representerar näringslivet. Artiklarna speglar således inte policyer. Här inkluderas relevanta artiklar om de skrivits av forskare. Ducas, , (2017). The security and financial implications of blockchain technologies: Regulating emerging technologies in , , vol. Artikeln tar upp att bitcoin har uppmärksammats för att underlätta kriminell aktivitet i form av penningtvätt, terrorfinansiering, utpressning, vapenhandel och skattesmitning. kan bitcoins blockkedjeteknik förändra finansiella tjänster och existerande regleringar för bl.a. säkerhet. Författarna pekar på att det är en utmaning att hitta balansen mellan tillsyn och innovation. den Haan, W., Ellison, M. & Ilzetzki, E. m.fl. (2017). Economists relaxed about Bitcoin: New CFM-CEPR expert survey on cryptocurrencies, the financial system, and economic policy, The CAGE Background Briefing Series nr 88, 2017. Rapporten refererar till att en majoritet av ledande europeiska ekonomer inte tror att kryptovalutor kommer att hota den finansiella stabiliteten. De flesta är dock positiva till ökad tillsyn, framför allt eftersom den anonymitet och brist på transparens som kryptovalutorna innebär underlättar skattesmitning och andra kriminella aktiviteter. , D.W., Barberis, J. & , R.P. (2017). FinTech, RegTech, and the Reconceptualization of Financial Regulation, and Business, 37 (3). Artikeln handlar i huvudsak om regtech, som av författarna definieras som teknik som används till övervakning, rapportering och regelefterlevnad inom finanssektorn. Författarna skriver att regtech innebar digitalisering av den rapportering som tidigare gjorts manuellt. Det ledde visserligen till effektiviseringar, men enligt författarna är potentialen med regtech betydligt större än så och de anser till och med att regtech kan innebära ett regimskifte. Regtech kan göra en näst intill omedelbar kontroll möjlig, identifiera och hantera risker samt leda till mer effektiv regelefterlevnad. Lai, , (2017). Fragility – Focusing on , Working Paper, 2017. Artikeln diskuterar de risker som skapas med användning av fintech i bankliknande funktioner. An- vändningen av fintech (och med fintech sammanhängande skuggbanksverksamheter) kan innebära risker för de traditionella bankerna och för stabiliteten. Författarna föreslår att man ska använda sig av metoden inhägnande (”ringfencing”) som ett sätt att mildra riskerna för spridning av en eventuell finanskris. Inhägnandet innebär att man separerar vissa banktjänster och investerare från den övriga bankverksamheten. Därmed isoleras också de risker som förknippas med tjänsterna, och risken för spridning minskar. 3.2.4 Forskning publicerad 2018 Azarenkova, G., Shkodina, I. & Samorodov, B. m.fl. (2018). The influence of financial technologies on the global financial system stability, Innovations, 2018:15. Artikeln handlar om hur finansiell teknologi påverkar det finansiella systemets stabilitet. anser att bristen på institutionellt stöd för de nya finansiella teknologierna är den viktigaste förklaringen till varför finansindustrin destabiliseras och varför det skapas finansbubblor i olika marknadssegment. För att minska fintechs negativa effekter på stabiliteten presenteras några förslag i artikeln. Bland dessa kan nämnas internationella standarder för tillsyn, reglering av innehav av digitala valutor och en tydlig definition av blockkedjetekniken. Vidare föreslår författarna s.k. regulatoriska sandlådor (regulatory sandboxes) som innebär att tillsynsmyndigheter och fintech-företag genom praktiskt samarbete tar fram förslag på hur regleringsverktyg kan användas på nya tekniska lösningar. , , Min (2018). Evolutionary Approaches and the Construction of Technology-Driven Regulations, & Trade, 54. Författarna anser att fintech håller på att omvandla den finansiella sektorn på ett grundläggande sätt. Det gäller inte enbart de tjänster som erbjuds utan också regleringen och tillsynen av sektorn. Författarna pekar på att det finns ett glapp mellan de nya tekniska lösningarna och regleringen eftersom regleringarna inte hinner med i den snabba innovationstakten. Dagens regelverk har inte lyckats fånga upp hur fintech-utvecklingen på ett fundamentalt sätt har förändrat bankverksamheterna, hur utlåning går till eller hur pengar fungerar. Otillräckliga regleringsmekanismer och en lagstiftning som inte följer utvecklingen gör det svårt att bevaka de finansiella transaktioner som sker med hjälp av fintech. Artikelförfattarna argumenterar för användningen av teknikdriven reglering (”technology driven regulation”). Sådan reglering syftar till att bygga ett system som ger lika mycket information om t.ex. blockkedjetransaktioner till tillsynsmyndigheten som till den institution som ska inspekteras. En teknikdriven reglering skulle kunna råda bot på den traditionella regleringens och tillsynens ineffektivitet och därmed kunna utgöra ett effektivt skydd för konsumenterna. , (2018). Outline of a Proposal to Reform the Institutional Ar- chitectural of Money, Savings, and Credit to Reach a Financial Sustainability, Modern Economy 2018:9. Artikeln analyserar de olika utmaningar som uppstår när tekniska innovationer används inom finanssektorn. En slutsats från studien är att den nuvarande tillsynsmekanismer kan garantera finansiell stabilitet. Olika länder bör överväga möjligheten att reformera befintliga tillsynsmyndigheter på så sätt att olika finansinstrument (kryptovalutor, blockkedjeteknik och algoritmer) kontrolleras effektivt. Ytterligare en slutsats som författaren drar är att banksektorn bör följa utvecklingen och i högre grad ställas till svars för eventuella finansiella kriser. Pantielieieva N., Krynytsia, S. & Khutorna, M. m.fl. (2018). FinTech, Transformation of Financial Intermediation and Financial Stability, 2018 Problems of Infocommunications, Science and Technology (PIC S&T). Artikeln diskuterar olika utmaningar och möjligheter som uppstår i och med användning av ny finansiell teknik. Studien tar upp spridningen av de risker som kan uppstå i samband med oreglerad användning av fintech. Författarna föreslår utökad informationssäkerhet och förstärkta övervakningsrutiner för att undvika risken för en finanskris. används som fallstudie för att visa hur spridning av fintech snabbt kan hota den finansiella stabiliteten. , (2018). Financial stability and monetary policy issues associated with digital currencies, , vol. Artikeln diskuterar finansiella och ekonomiska risker i samband med användning av digitala valutor. Författaren pekar på att ett fungerande betalningssystem är avgörande för finansiell stabilitet. I teorin kan digitala valutor verka motståndskraftiga, i alla fall de som baseras på distribuerad databasteknik (DLT). I praktiken förefaller dock dessa valutor vara mer utsatta för bedrägerier och cyberrisker än de traditionella centralbanksvalutorna, anser författaren. Slutsatsen är att riskerna är små eftersom digitala valutor inte har nått de stora massorna och enligt författaren knappast heller kommer att göra det. Betalningsmedel måste ses som pålitliga för att fungera. Det är inte troligt att särskilt många kommer att välja att gå över till en valuta som förknippas med bedrägerier eller tekniska problem och när det inte finns någon person, företag eller statsmakt som står bakom valutan. Julapa, Jagtiania & , (2018). Fintech: The Impact on Consumers and Regulatory Responses, 2018:100. Författarna pekar på att avancerad dataanalys i kombination med big data och ökad mobiltelefonanvändning kommer att leda till möjligheter för fler att komma i kontakt med det finansiella systemet. De ungefär tre miljarder människor som inte har kontakt med en bank kan komma att använda fintech för att spara, ta lån, utföra betalningar och göra investeringar. Författarna lyfter också fram att många bedömare tror att blockkedjetekniken eller den distribuerade databastekniken (DLT) kommer att vara den teknik som leder till störst förändringar och att den kan komma att bli dominerande. Ett exempel är att det fanns ungefär 900 kryptovalutor, alltså digitala valutor som byggts på blockkedjeteknik. En möjlig utveckling är enligt artikeln att blockkedjetekniken blir den vedertagna finansiella tekniken . , , (2019). Understanding Technological Change in through Infrastructures. Introduktion till specialnummer (The Changing Technological Infrastructures of ), Review of International Political Economy 2019:26. Författarna argumenterar för att det behövs en kritisk granskning av huruvida användningen av ny teknik inom det globala finansiella systemet innebär en genomgripande förändring eller inte. Artikeln diskuterar också frågan om hur den finansiella stabiliteten påverkas av fintech. Förespråkare för fintech hävdar ofta att den nya tekniken kan hjälpa till att utveckla mer exakta riskbedömningar. Kritiker anser å sin sida att riskberäkningarna kan bidra till långvarig finansiell instabilitet. Artikelförfattarna anser att det behövs en djupare förståelse av den pågående tekniska utvecklingen innan man kan identifiera och värdera makroekonomiska och finansiella stabilitetsrisker. , (2018). FinTech and the Remaking of Financial Institutions, . I boken undersöks uppkomsten av fintech och dess framtida utvecklingspotential. Författaren visar hur fintech har påverkat finanssektorn och pekar på kommande användningsområden. Fintech diskuteras även i ett historiskt perspektiv som pekar på att användning av fintech-tjänster kommer att öka . Bokens kapitel 15 beskriver några olika länders försök att uppmuntra innovationer och skydda konsumenters och investerares intressen och den finansiella stabiliteten. Mandeng, Ousemene (2018). Cryptocurrencies, monetary stability and regulation. ’s nineteenth century private banks of issue, LSE In- stitute of Global Affairs, 2018. Artikeln handlar om bitcoin och andra kryptovalutor. Författaren pekar på att uppkomsten av kryptovalutor har skapat ett nytt intresse för vad pengar egentligen är. Kryptovalutor innebär att det befintliga finansiella systemet utmanas och trots att de är instabila kan kryptovalutornas andel av marknaden öka snabbt, enligt artikeln. Förespråkare för kryptovalutor framhåller att de kan bidra till ökad effektivitet vid transaktioner och längre transaktionskostnader, och att de kan utgöra alternativ till instabila centralbanksvalutor. Författaren föreslår en lagstiftning som utgår från breda erfarenhet av reglering av banksystem. Anagnostopoulos, (2018). Fintech and regtech: Impact on regulators and banks, , vol.