rfr · H70WRFR10 · 2020-01-01 00:00:00 — Ett annat område inom projektet är Innovativ kollektivtrafik i glesbygd. Projektet blev emellertid ganska snabbt på det klara med att man är väldigt styrd av de befintliga avtal som finns för kollektivtrafiken, såväl linjelagd tra- fik som särskilda persontransporter. Projektet har därför försökt att arbeta med utökad trafik, med en satsning mot besöksnäringen för att testa beteendeför- ändringar, samt att fokusera på att hitta nya idéer.415 genomfördes en satsning på ökat utbud av busstrafik i området /. Upplägget utformades utifrån besöksnä- ringens behov men det har även inneburit ett ökat utbud för fastboende i om- Man menar att satsningen på besöksnäringen även kan komma att bidra till områdets ekonomiska utveckling. Besöksnäringens parter har uttryckt att de kan tänka sig att delfinansiera denna trafik för att den ska kunna leva vidare. Upplägget håller på att utvärderas och samtliga parter var inbjudna till en görs en satsning på ett utökat bussutbud för boende i området med fokus på de som arbets-/studiependlar, på serviceresor för äldre samt på ungdomar och deras möjlighet att åka kollektivt till fritidsaktiviteter. Detta upplägg kommer att pågå till . Man kommer att genomföra testresenärskampanjer och innovationsworkshoppar för att fånga upp idéer om persontransporter i Projektet ska vidare med hjälp av anonymiserade mobildata se hur männi- skor rör sig och analysera detta i förhållande till restidskvoter och kollektiv- En sådan mobildataanalys kommer att genomföras i samtliga kommun – strategisk landsbygdsutveckling kommun har arbetat strategiskt med landsbygdsutveckling på lokal nivå och har av organisationen ska leva utsetts till Årets kommun med motiveringen att det finns en tydlig strategi för landsbyg- den och för en sammanhållen kommun.417 Kommunens insatser ligger inom flera olika områden. struktur har kommunen förberett mark för näringslivsetablering och bostads- byggande i alla kommundelar. Kommunen har vidare ett väl utbyggt och un- derhållet väg- och järnvägsnät samt ett tillförlitligt elnät. menar att hållbart resande är viktigt såväl på landsbygden som i staden, och det måste därför finnas laddinfrastruktur och kollektivtrafik även i små orter. Kollektivtrafiken har till delar ersatts av anropsstyrd trafik, vilket betraktas 414 (2019). 415 Projekt 2020, e-post . 417 Gof (2019). ”Utan landsbygd ingen hållbar stad,” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR som ett smart sätt att erbjuda kollektivt resande på, men modellen behöver utvecklas för att bli mer attraktiv och tillgänglig. kommun har också satsat på landsbygdsdialoger där tjänstemän och politiker möter invånare i fyra orter för att sprida delaktighet. Hela kommunen ska leva men en del saker behöver finnas på en samlad plats i staden. ”Tillgången till stadens utbud skapar en attraktivitet för omgivande landsbygd. Det finns inget motsatsförhållande, stad och landsbygd behöver varandra.”418 Region – självkörande bussar på landsbygden Hur kan självkörande bussar komplettera befintlig kollektivtrafik? planerar att testa självkörande bussar på landsbygden. vill undersöka hur självkörande bussar kan användas i glesare miljö. I ett första steg har kontaktat Region om deltagande i ett pilotprojekt.419 Region ser det som ett utmärkt tillfälle att ligga i teknikutvecklingens framkant men har ännu inte definitivt sagt ja till att medverka. Många aspekter spelar in – bl.a. kostnaden – anför enhetschefen för kollektivtrafiken.420 – självkörande buss i vinterklimat är en liten ort som ligger mellan och , och tillhör kommun. Orten har ca 900 invånare och en befolkningstäthet på 2,5 invånare per hektar. Självkörande bussar har testats i stads- och förortsmiljö. I finns en reguljär busslinje med självkörande bussar. Det har emellertid visat sig att snöröjning och snövallar är en utmaning för de självkörande bussarna. I ett samarbete mellan , och kommun ska ett projekt genomföras som innebär test av hur självkörande bussar fungerar på landsbygden och i vinterklimat. har valts ut som testplats. Orten bedöms vara ett bra testställe och har en lagom sträcka från och till väg 95 där regionbussen passerar.421 Projektet ska bl.a. visa hur självkörande bussar fungerar på landsbygden och i snö och norrländsk kyla med de utmaningar som snöstormar och snöröjning innebär. Trafiken startade och projektet är tänkt att pågå . 419Nilsson (2019), ”Självkörande bussar kan testas på .” 421Samuelsson (2019). ”Självkörande bussar ska testas i .” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR 5.2.9Nya tekniska lösningar för regionala transporter Nätverk för utveckling av elflyg En nordisk satsning för att driva på utvecklingen av elflyg har lanserats finansierat av Nordic Innovation (en organisation under ). Ett nätverk av aktörer har bildats, där elva medlemmar ingår (däribland , , , , , SAS och Swedavia).422 Målsättningen för nätverket är att koordinera arbetet som pågår på nationell nivå för att etablera elflyg. Det framhålls att de nordiska länderna har en betydande flygplatsinfrastruktur som kan förbinda regioner, men det nuvarande trafikflödet är centraliserat till de nordiska huvudstäderna. Med elektrifiering förväntas kostnaderna för köp, drift och underhåll av flygplan sjunka avsevärt, vilket öppnar för nya affärsmodeller och för regional punkt-till-punkt-anslutning mellan fler regioner. På konferensen flyg 2045 som hölls lyftes fram att landsbygden och regionerna är stora vinnare på elflyg, med bl.a. fler och annorlunda flygplaster för nya flygande mobilitetslösningar.423 Svenska Regionala Flygplatser har startat projektet flygplats med stöd av den europeiska regionala utvecklingsfonden. Projektets övergripande mål är att markant minska koldioxidutsläppen på svenska regionala flygplatser, att göra det möjligt att tanka fossilfritt flygbränsle och att ladda elflygplan efter hand som tekniken utvecklas. Efter kartläggningsfasen kommer specifika mål att tas fram som följs upp under projekttiden.424 Inom ramen för utreddes förutsättningarna för att använda luftrummet mellan , och för test av elflyg.425 Luftkorridoren mellan och Röros är ett meteorologiskt och topografiskt intressant område för tester av elflyg och drönare. Dessutom finns det existerande infrastruktur i området och kunniga aktörer inom flygsektorn, som tillsammans skapar mycket bra förutsättningar för en testarena. Nästa steg innebär att en testarena för drönare och elflygplan placeras på . I testerna ingår att utveckla verktyg för kontroll av luftrummet samt för att testa och utveckla flygplatser. Projektet finansieras av Interreg och är ett samarbete mellan kommun, Rørosregionen , , Region , Swedavia m.fl. Aktörer framhåller att utvecklingen av elflyg och autonoma flygfarkoster går snabbt framåt. 422https:///sv/press/rise-leder-nordisk-satsning-pa-elflyg. 423Norrby (2019). ”Konferens om Fossilfritt flyg 2045 pekar ut landsbygden som vinnare.” 424https:///de-regionala-flygplatsernas-miljoarbete/gron-flygplats/. 425SVT Nyheter, (2019). ”Elflyg och drönare kan komma att testas på .” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR ser det som en stor möjlighet att testa hur man ska starta och landa elflyg och drönare.426 Virtuella hälsorum för vårdtagare i glesbygd Glesbygdsmedicinskt centrum (GMC) är en FoU-enhet inom Region med bl.a. fokus på forskning och utveckling kring sjukstugemodellen samt distansöverbryggande teknik. GMC verkar inom hela Norrland.427 Ett virtuellt hälsorum är ett skräddarsytt obemannat hälsorum öppet för vårdtagare i glesbygd. Ingen tidsbokning krävs, utan man kan besöka rummet när man vill. Läkarna finns närvarande via videolänk, och rummet är utrustat med en mängd apparater där kommuninvånare exempelvis kan kontrollera blodtryck och ta blodprover, en självserviceanläggning där medborgarna enkelt kan screena sig själva och få en första läkarkontakt. I kommun har ett hälsorum varit i bruk , med mycket goda erfarenheter. Där testas och utvecklas olika apparater och idéer. Konceptet med virtuella hälsorum kan användas både i glesbygd och i storstadsområden. De kan göra vården tillgänglig för människor, oavsett geografisk och demografisk struktur. De fyra nordligaste landstingen i planerar nu att etablera drygt 20 liknande hälsorum.428 Drönare för transporter av läkemedel m.m. GMC har i samarbete med i projektet (transporter av lätta laster) utvecklat en ny typ av drönare som ska kunna genomföra leveranser i väglösa delar av landet och under svåra väderförhållanden (se bild 2). 426SVT Nyheter, (2019). 427Forskningsaktuellt – där akademin möter näringslivet (2019), ”Framtidens vård utvecklas på glesbygdsmedicinskt centrum”. 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Källa: , (2019). Drönaren kan flyga och ta en last på . Farkosten kallas Tiltwing, då den likt vissa flygplan kan vrida vingarna och på så sätt både fungera som ett traditionellt flygplan och lyfta och landa lite som en helikopter.429 Region vill testa om drönare kan frakta läkemedel, blodprover och lättare utrustning till i hälsorum i inland. Invånare kan bo och mer från närmaste sjukstuga i . Att åka tur och retur för att ta ett prov är ingen ovanlig situation – men fågelvägen ligger detta inom drönarens räckvidd för att transportera läkemedel eller prover. Batteritekniken utvecklas också . Målet är att kunna ersätta vissa bilburna transporter och öka tillgängligheten till vård i glesbygden. Det finns även fler användningsområden. En drönare kan passa alla situationer där man har behov av att transportera något akut som inte är så tungt. Det kan vara en hjärtstartare eller en reservdel till något som har gått sönder.430 Drönare kan även komma att bli ett komplement till biltransporter av blod inom vården.431 Det kan i sammanhanget noteras att det redan förekommer att drönare används för att regelmässigt flyga blod och mediciner. Det amerikanska bolaget har anlitats för att flyga blod och mediciner till alla sjukstugor i 429Cederberg (2019). ”testar drönare.” 430SVT Nyheter, (2019). ”Här visas framtidens drönare – ska leverera blod och rena .” 431Ett försöksprojekt genomfördes med drönare för transport av blodprover mellan och . Testet visade att flygningen mellan de två sjukhusen fungerade väl, se: (2019). ”Sahlgrenska provflyger med drönare.” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Drönarna utgår från en högteknologisk central och når de mest svårtillgängliga platserna i landet.432 Nästa steg ligger i att utreda och hitta lösningar för att faktiskt kunna ta drönarna i drift på ett säkert sätt som inte står i strid med regelverk och lagstiftning. har beviljat Region bidrag för att genomföra skarpa tester. Det aktuella testområdet består av hälsorummet i och sjukstugan i , en sträcka på ca 6 mil som det tar drönaren att avverka. Det finns mycket att ta hänsyn till där, och kommunikationssäkerheten är särskilt viktig. Trafiktillstånd och att utveckla plattformar som kan använda 4G- och 5G-teknik blir en utmaning.433 Transporstyrelsen framhåller att en viktig faktor för att regelbundet kunna genomföra drönartransporter är att det finns en infrastruktur som möjliggör flygningar där man utom synhåll kan styra och övervaka trafiken. Med dagens och framtidens teknik är det tänkbart att mobiltelefonsystemet med , 4G eller 5G4G/5G skulle kunna nyttjas för flygningar i vissa områden.434 432Von (2019). ”Drönare räddar liv – släpper blod med fallskärm”, ; Munshi (2019). ”Drones to deliver medicines to 12m people in ”, , . 433Andersson (2019). ”Drönarprojekt i får miljonstöd av .” 434Gelin (2019). ”Drönare kan bli framtidens transportör av blod.” Forskningsöversikten visar att det inte finns så mycket genomförd forskning omkring mobilitet på landsbygder, och dess olika underteman, i och i andra länder. Det framkommer vidare att det pågår forskning inom området samt ett flertal projekt som är initierade av svenska myndigheter, regioner eller kommuner. Vissa projekt sker inom ramen för EU-projekt. Nedan summeras vad som framkommit i forskningsöversikten, i experternas kommentarer till denna samt vid omvärldsbevakning av pågående projekt. Kollektivtrafik – förändrade mål och former Trafikering av landsbygder innebär utmaningar för många regionala kollektivtrafikmyndigheter. Den spridda bebyggelsen, de långa avstånden och det faktum att de allra flesta har en bil gör att resandeunderlaget, med undantag för skolelever, är svagt. Linjelagd busstrafik där bussar regelmässigt kör tomma är ett problem för många RKM och kommuner. Kollektivtrafik behöver emellertid inte vara liktydigt med linjetrafik som går efter tidtabell längs bestämda hållplatser och täcker in alla orter där det finns invånare. Det förekommer att regioner och kommuner satsar på starka stråk – fler bussturer där det finns stort resandeunderlag – och tar bort linjelagda turer i byar med mycket svagt resandeunderlag. Det innebär sammantaget att fler ges möjlighet att välja att resa kollektivt, med det goda det för med sig för miljön, men det väcker också protester från boende som förlorar de dagliga bussturerna till byn eller orten. Behovet av snabba linjer för att kunna konkurrera med bilen och behovet av att säkerställa tillgängligheten även för dem som bor längre bort från starka stråk är en av flera målkonflikter för regioner och kommuner vad gäller mobilitet på landsbygder. Kollektivtrafik kan också vara styrd av efterfrågan. har det blivit allt vanligare att kollektivtrafik anordnas i form av anropsstyrd trafik, ofta kallad närtrafik, i områden med få invånare, ofta äldre som också står utan andra transportalternativ. Anropsstyrd trafik erbjuds med samma taxa som en kollektivtrafikresa, medan kriterierna för vilka som får nyttja närtrafik och hur ofta skiljer sig mellan regionerna. Anropsstyrd trafik är kostnadseffektiv vid ett litet trafikunderlag då den endast körs när det finns passagerare, även om kostnaden per resenär för anropsstyrd trafik fortfarande blir relativt hög. Utvärderingar av svenska projekt visar att den typ av anropsstyrd trafik som har en given målpunkt och trafikeras efter en tidtabell är mest framgångsrik. Förbeställningar av resor måste dock göras och restiden kan bli lång om upptagningsområdet är stort. En mer övergripande problematik gäller syftet med anropsstyrd trafik. Ska den upprätthålla en minimal trafiknivå eller ska den vara en fullvärdig ersättare till allmän kollektivtrafik som medger både arbetspendling och ? från andra länder tyder på att efterfrågestyrda transporttjänster inte kan betraktas som en lösning för alla transportrelaterade problem. Den är exempelvis ännu inte tillräckligt flexibel för att få till stånd ett byte av transportsätt bland bilister. Anropsstyrd kollektivtrafik öppnar för samordning med särskilda persontransporter. Fordonen anpassas till personer med funktionsnedsättningar och kan köra både färdtjänstresor och sjukresor. I en region delas, för de som kan det, den särskilda persontransporten upp på reguljär kollektivtrafik på huvudstråk och taxi för den första och sista milen (i stället för att köra taxi hela vägen). Ett annat sätt att optimera resursutnyttjandet och att tillgängliggöra transporter för fler boende på landsbygder är att öppna skolskjuts för allmänheten. Det har dock i ett fall stött på hinder från regional kollektivtrafikmyndighet med hänvisning till skolbarnens säkerhet. Det pågår även projekt som undersöker möjligheten att kombinera gods- och persontransporter (antingen så att godstransporter blir kollektivtrafik eller att persontransporter tar gods). Forskare noterar att en svårighet för nya eller förändrade sätt att få samhällsfinansierad trafik att fungera är att lagstiftning och system saknas som hanterar alla sorters trafik. Den utredning som tillsattes om allmänna och särskilda persontransporter kom fram till att gemensamt huvudmannaskap inte kan bli obligatoriskt. Utredningen föreslår en ny ramlag som bl.a. tydliggör huvudmännens ansvar för att dels erbjuda viss service till kommuninvånarna, dels utveckla verksamheten som ett led i systematiskt kvalitetsarbete. Forskningen pekar på att framgångsrik kollektivtrafikförsörjning av glesbefolkade områden kräver en kombination av finansiella resurser, samverkan mellan aktörer och ett flexibelt utbud av såväl fasta som anropsstyrda transporter. Många regioner och kommuner har redan nått en hög grad av samverkan när det gäller allmänna och särskilda persontransporter. Många mellanstora länstrafikbolag samarbetar redan med andra aktörer för utveckling av samordnade informationssystem i form av appar för bokning av biljetter, tidtabeller och reseinformation. Man kan också notera att regioner hämtar idéer från och lär av varandra. Nyhetsförmedling, studier och rapporter som tagits fram genom omvärldsbevakning av trafikförsörjningen på landsbygder visar sammantaget att traditionell kollektivtrafik numera sker med hjälp av nya lösningar. Kollektivtrafik på landsbygder är behovsstyrd och kan genomföras med mindre bussar och taxi. kan det kanske vara små självstyrande matarbussar, skyttlar, som kör fram till närmaste större väg. Ett hinder för genomförande av innovativa sätt att tillhandahålla kollektivtrafik som både forskare, aktörer och projekt påpekar är emellertid att upphandlingen sker med vissa tidsintervall. Bildelning och samåkning via plattformar Samåkning är inte ett nytt fenomen. Det förekommer en hel del spontant bland boende på landsbygder. Under föregående decennium startade samåkningsgrupper där förare som har en ledig plats i bilen och personen som behöver transport hittar varandra via internet (Facebook). Ofta innebär ett sådant upplägg att man delar på kostnaden för bränsle eller betalar varannan gång. har det prövats mer organiserade former av samåkning via mobiler. lanserades samåkningstjänster på en digital plattform där flera mobilitetstjänster ingår. Pågående projekt är initierade av myndigheter, regioner/länstrafik eller samhällsföreningar (byalag) i samverkan med kommuner. Forskningen visar att en förutsättning för mer organiserad samåkning är en digital mötesplats och att det finns tillräckligt många som vill samåka så att man kan hitta lämpliga matchningar. Också betydelsen av tillit och säkerhet när man sätter sig med någon i en bil eller tar emot någon i sin bil framhålls. Samåkningssystem som förutsätter medlemskap beskrivs som ett sätt att skapa trygghet vid samåkning. Forskning visar att ett hinder för samåkning när det gäller arbetspendling är förlusten av flexibilitet som en egen bil ger. På landsbygder har man dessutom ofta stora geografiska avstånd, man kan ha ansvar att lämna eller hämta barn vid skolan m.m. Allt detta gör att samåkning innebär ett koordineringsproblem. Det framgår också av pilotprojekt att det finns en tendens att samåkningsinitiativ är beroende av eldsjälar och därmed riskerar att sakna varaktighet. Orter med många resande åt samma håll, i kombination med besöksnäring, verkar dock ha varaktighet (t.ex. i ). När det gäller bilpool är det enligt forskningen privat-till-privat bildelning eller kooperativa bilpooler som verkar ha högst potential på landsbygder, dvs. bildelningslösningar där man utnyttjar varandras privatbilar eller delar på en eller flera bilpoolsbilar. Marknadsförutsättningar för kommersiella bilpooler saknas på de flesta landsbygder. Ett generellt hinder för bildelningstjänster som forskningen påtalar är osäkerhet om vilka regler som gäller för försäkringar och ersättning. Utredningen om delningsekonomi konstaterar emellertid att användarnas relation till varandra, när den användare som tillhandahåller en nyttighet inte är näringsidkare, regleras av befintlig civilrättslig lagstiftning utanför konsumenträttens område. De formulär som finns tillgängliga via Hallå konsument och som tagit fram i kombination med information och användarvägledning utgör ett mer ändamålsenligt sätt att reglera rättsförhållandet mellan privatpersoner vid delningsekonomiska transaktioner än författningsregleringar. Utredningen konstaterar vidare att de traditionella konsumentförsäkringarna inte gäller i vissa viktiga avseenden vid skador som kan uppstå i samband med delningsekonomiska transaktioner. Utredningen noterar dock en begynnande medvetenhet hos försäkringsbolag om att det finns en efterfrågan på nya eller förändrade försäkringsprodukter. Transport som tjänst, även benämnt MaaS eller kombinerad mobilitet, är ett begrepp som fått stort genomslag i diskussionen om hållbara transportlösningar. Konceptet ses av vissa som ett nytt transportparadigm med potential att effektivisera transportsystemet. En lyckosam implementering förväntas möjliggöra en minskning av användningen av privatbilar och en ökning av hållbara transportmedel. Det finns dock forskning som tyder på att bilåkandet kan öka. Transport som tjänst kan definieras som multimodala och hållbara mobilitetstjänster som hanterar kundernas transportbehov genom att integrera planering och betalning i samma kontaktpunkt. Mobilitetstjänsterna samlas i en app där kunderna bokar och betalar för sina resor. Digitaliseringen är en viktig möjliggörare för att koppla samman olika tjänster, men också för att koppla samman olika resenärers behov och därigenom möjliggöra en effektivisering av transportsystemet. Forskningen har främst handlat om att presentera resultat från olika experiment och pilotprojekt, och de flesta av dessa har genomförts i miljöer. I städer förutses transport som tjänst kunna skapa minskad trängsel, mindre parkeringsbehov och minskade utsläpp eftersom färre kör omkring med egen bil. För landsbygder kan transport som tjänst handla om bättre servicenivå, ökad tillgänglighet och högre utnyttjandegrad. Nyckeln till framgång för transport som tjänst i landsbygdsområden anges vara samverkan mellan de olika parterna – företag, offentlig sektor och befolkning. Teknik är vidare en förutsättning för transport som tjänst, och därför rekommenderas digitalisering av data och öppna gränssnitt. Utvecklingen av förutsättningar för transport som tjänst har gått snabbare i som bl.a. har ändrat transportlagstiftningen med fokus på digitaliseringen av transportsystemet för att möjliggöra öppna gränssnitt och nya affärsmodeller. När det gäller tekniken som ligger till grund för transport som tjänst kommer också frågan om cybersäkerhet och dataskydd in i bilden eftersom stora mängder data måste delas och hanteras. Trots att mycket resurser satsats på utvecklingen av olika affärsmodeller och bolag inom området transport som tjänst har det stora genomslaget i användning av tjänsterna uteblivit. Forskare med kännedom om projekten framhåller att det finns ett motstånd bland aktörer i . Forskning visar att transport som tjänst som affärsmodell ännu inte har hittat sin form, inte ens i städer. Affärsmodeller för transport som tjänst på landsbygd är i än mindre utsträckning utforskat. Samverkansmodeller mellan offentliga och privata aktörer skulle dock kunna vara en lösning. Nyhetsförmedling samt studier och rapporter som tagits fram genom omvärldsbevakning visar att transport som tjänst som verktyg prövas av regioner/länstrafik och kommuner i samarbete med privata aktörer. Plattformar tas fram där flera transporttjänster tillgängliggörs via en app. Användare på landsbygder ges bl.a. möjlighet att resa med transporter som varit ”dolda” (t.ex. sjukresor och färdtjänstresor), och kan välja mellan att samåka till en hållplats och sedan fortsätta resan med kollektivtrafik, att boka en resa med närtrafik i appen osv. Kanske pekar transport som tjänst som verktyg be- traktat mot en modernare kollektivtrafik: dvs. behovsanpassad, mer flexibel, hållbar genom ökat kollektivt resande i fordon och med frekvens anpassad ef- ter resandeunderlaget samt med de möjligheter som digitalisering och automa- tisering ger till kostnadsbesparingar.