rfr · H70WRFR5 · 2020-01-28 00:00:00 — Vulnerable yet relevant: the two dimensions of climate-related financial disclosure, Climatic Change, vol. Monasterolo, I., Roventini, A. & Foxon, T. (2019). Uncertainty of climate policies and implications for economics and finance: An evolutionary economics approach, Ecological Economics, vol. Nabilou, (2019). The dark side of licensing cryptocurrency exchanges as payment institutions. , (2018). Financial stability and monetary policy issues associated with digital currencies, , vol. Nieto, (2019). Banks, climate risk and financial stability, nancial Regulation and Compliance, vol. (2018). Financial Stability Report. Vulnerabilities and risks. −(2019). Finansiell infrastruktur 2019. −OECD (2015). Disaster Risk Financing. A global survey of practices and challenges. −(2016). financing: Challenges and opportunities in the transition to a clean and climate-resilient economy. : Financial Market Trends Volume 2016/2. −(2017). Reviews of Digital Transformation: Going Digital in . −(2018). Regulatory framework for the loan-based crowdfunding platforms. −(2019). Roles and responsibilities of actors for digital security, Digital Economy Papers nr 286. Office of (2016). Financial stability report 2016, U.S. De- partment of the Treasury. −(2017). Cybersecurity and Financial Stability: Risks and Resilience, OFR Viewpoint Paper, nr 17-01, U.S. −(2017). Financial stability report 2017, U.S. , (2018). Är klimatförändringar relevanta för en centralbank? Riksbank, Ekonomiska kommentarer nr 13. Omarova, Saule T. (2019). v. New : Fintech as a Systemic Phenomenon, on Regulation 36(2). Pantielieieva N., Krynytsia, S. & Khutorna, M. m.fl. (2018). FinTech, Transformation of Financial Intermediation and Financial Stability. 2018 Problems of Infocommunications. Science and Technology (PIC S&T). Philippon, (2016). The FinTech Opportunity, 22476. Prenio, J., , J. & Kleijmeer, R. (2019). Varying shades of red: how red team testing frameworks can enhance the cyber resilience of financial institutions, FSI Insights nr 21. Regulation Authority (2015). The impact of climate change on the UK insurance sector. A Climate Change Adaptation, Report by the Regulation Authority. −(2018). Transition in thinking: The impact of climate change on the UK banking sector. −(2019). Enhancing banks’ and insurers’ approaches to managing the financial risks from climate change, PRA Supervisory Statement. −(2019). Joint statement on climate change. 2019/20:RFR5 KÄLLFÖRTECKNING Ramlall, Indranarain (2019). Understanding financial stability, . (2013). och finansiell stabilitet. −(2016). Finansiell stabilitet 2016:1. −(2017). −(2017). Finansiell stabilitet 2017:1. −(2019). Finansiell stabilitet 2019:1. −(2019). Finansiell stabilitet 2019:2. −(2019). Rudebusch, (2019). Climate Change and , of Economic Letters. Safarzyńska, , (2017). Financial stability at risk due to investing rapidly in renewable energy, Energy Policy, vol. , (2018). Outline of a Proposal to Reform the Institutional Architectural of Money, Savings, and Credit to Reach a Financial Sustainability, Modern Economy 2018:9. Schoenmaker, D., van Tilburg, R. & Wijffels, H. (2015). What role for financial supervisors in addressing systemic environmental risks? Sustainable Fi- nance Lab working paper. Schoenmaker, , (2016). What role for financial supervisors in addressing environmental risks? Comparative Economic Studies, 58. Segendorf, , , , , , , , Siniša (2019). Ekonomiska kommentarer nr 9 2019. Srokosz, , (2015). Legal and economic analysis of the cryptocurrencies impact on the financial system stability, . Stolbova, V., Monasterolo, I. & Battiston, S. (2018). A Financial Macro-Net- work Approach to Climate Policy Evaluation, Ecological Economics, vol. & The Supervisors (2018). Issues Paper on Climate Change Risks to the Insurance Sector. , (2018). Är Bitcoin och andra kryptotillgångar pengar? Ekonomiska kommentarer nr 5, 2018. , (2018). Impact of cyberattacks on financial institutions, , nr 2, vol. 23, 2018. Thakor, (2019). Fintech and banking: What do we know? , , (2018). One way to better cyber resilience in the financial sector: The Danish approach. : A , vol. 2, nr 2, 2018. Tiirmaa-Klaar, (2016). national cyber resilience and protecting critical information infrastructure. 1, 2016. Todorof, (2019). FinTech on the Dark Web: the rise of cryptos. Turtveit, , (2018). Teknologiutvikling og klimatiltak kan påvirke bankenes kredittrisiko, Staff Memo nr 6 2018. van Steenis, Huw (2019). Future of Finance. Review on the Outlook for the : What it means for (2019). Vermeulen, R., Schets, E. & Lohuis, M. m.fl. (2018). An energy transition risk stress test for the financial system of the , Occasional Studies, vol. Vives, (2019). Competition and stability in modern banking: A postcrisis perspective, , 64. (2013). Executive Order 13636. Improving Critical Infrastructure Cybersecurity. , C., Gaidosch, T. & Adelmann, F. m.fl. (2019). Cybersecurity Risk Supervision, IMF Monetary and Capital Markets Department, Departmental paper series 19/15. (2016). Climate Change Action Plan 2016– 2020. −(2017). () and Blockchain, FinTech Note nr 1. −(2018). Cryptocurrencies and Blockchain. −(2018). Financial sector’s cybersecurity: regulations and supervision. −(2019). Blockchain: Opportunities for in Emerging Markets. −(2019). Action Plan on Climate Change Adaptation and Resilience. Managing risks for a more resilient future. (2018). Financial Sector’s Cybersecurity: A Regulatory Digest. , , Min (2018). Evolutionary Approaches and the Construction of Technology-Driven Regulations. & Trade, 54. 2019/20:RFR5 KÄLLFÖRTECKNING Bloombergs webbplats: /news/articles/2019-12- 05/mnuchin-powell-see-no-need-for-fed-to-issue-digital-currency Den finska webbplats: /sv/fi-innovationscen- ter/om/ Den finska webbplats: /sv/fin- tech--innovationer-i-den-finansiella-sektorn/ EU:s webbplats: and-finance/green-finance_en Federal Reserves webbplats: Federal Reserves webbplats: /aboutthefed/innovation.htm Banks webbplats: /en/news-events/news-publi- cations/Speeches/2019/2019-11-14-nicolaisen/ Banks webbplats: hendelser/Brev-og-uttalelser/2019// webbplats: /globalassets/me- dia/tal/svenska/ingves/2019/inledning--3rd-annual-nordic-cyber-in-finance- conference.pdf Sökning i vetenskapliga databaser har bistått med sökningarna i vetenskapliga databaser. Sökningar har gjorts i följande vetenskapliga databaser: . För sökningar om finansiell stabilitet och klimatförändringar har dessutom Greenfile använts. Sökningar har även gjorts i Google Scholar och NBER. Följande söktermer har använts för cyberhot: ”financial stability”, ”financial instability”, ”monetary stability”, ”macroeconomic stability”, ”financial system”, ”systemic risk” eller ”financial sector” i samband med något av följande: ”cyber threat*”, ”cyber risk*”, cyberattack*, ”cyber attack*”, cybersecurity, ”cyber security”, cybercriminality, cybercrime och ”cyber resilience”. Följande söktermer har använts för fintech: ”financial stability” eller ”financial instability” eller ”monetary stability” eller ”macroeconomic stability” i samband med något av följande: fintech, financial technologies, ”digital currenc*”, cryptocurrenc*, bitcoin*, blockchain*, peer-to-peer och P2P. Följande söktermer har använts för klimatförändringar: ”financial stability” eller ”financial instability” eller ”monetary stability” eller ”macroeconomic stability” i kombination med något av följande: climate-related, ”climate-rela- ted risk*”, ”climate change”, ”global ” eller climat*. En första genomgång av området pekade på att mycket lite skrivits . Systematiska sökningar har därför gjorts på publikationer . Sökning av svensk forskning har gjorts i SwePub och kontakt har tagits med , och samt med enskilda forskare. Vid sidan om sökningar i vetenskapliga databaser har sökningar gjorts på forskningspublikationer, rapporter och ställningstaganden från följande organisationer: (), , (), , (), , (), Financial Stability In- stitute (FSI), () och centralbanker och tillsynsmyndigheter i , , , , och . Sökningarna har gjorts på organisationernas officiella webbplatser på sidor med rubriker som forskning och publikationer, working papers, reports, economic review m.m. Gränsen mellan vad som ska betraktas som organisationens publikation eller som en självständig forskningsprodukt är ofta svår att dra. Flera av de aktuella organisationerna har särskilda publikationsserier för BILAGA 1 METOD OCH AVGRÄNSNINGAR forskning, t.ex. Bulletin eller Perspectives. organisationer publicerar även artiklar författade av medarbetare som är verk- samma på de egna forskningsavdelningarna. Det har därför varit nödvändigt att i varje sådant fall ta ställning till om publikationen ska anses representera organisationen eller om den ska betraktas som en självständig produkt och i sådana fall redovisas som forskning. Några organisationer har särskilda avdel- ningar där de har samlat vetenskapliga publikationer skrivna av den egna per- Dessa publikationer läses och granskas av ämnesexperter innan de accepteras för publicering och redovisas här som forskning. För flera av organisationerna har det varit möjligt att gå igenom samtliga När materialet har varit för omfattande har sökningar gjorts på cyber*, climat*, fintech*, threat* och risk* m.m. i kombination med olika versioner av financial stability/instability. Sökningarna har avgränsats till rapporter m.m. som publicerats . Vid sidan om den systematiska sökningen på webbplatser har källförteck- ningar i rapporter och annat material använts för att hitta relevanta publika- Översättningar och förklaringar av begrepp Stora teknikföretag som etablerar sig inom finansiella tjänster eller av produkter som liknar finansiella produk- Omfattande och komplexa datamängder som används för att utvinna värden (t.ex. information om ett företags kun- På svenska blockkedjeteknik. Blockkedjeteknik är en tek- nik för digital registrering av transaktioner. innehåller data kring en enskild transaktion (t.ex. datum, tid och belopp). Blocken är sammanlänkade i en lista, kal- Tekniken används i kryptovalutor som bitcoin. En digital valuta som – till skillnad från kryptovalutor och virtuella valutor – ges ut av en centralbank. På svenska molntjänster. Molntjänster gör det möjligt för företag att spara data hos någon annan och inte i företagets På svenska mass- eller gräsrotsfinansiering. eller ett företag via internet vädjar om finansiering och do- nationer från allmänheten. På svenska kryptovaluta. Kryptovalutor förlitar sig på kryptografi och använder sig av en databas som är utspridd över många olika noder i ett nätverk för att journalföra Kryptovalutor ges inte ut av någon bank Exempel på kryptovalutor är bitcoin, ethereum, litecoin och libra. På svenska distribuerad databasteknik. händelser som finns i identiska exemplar på många dato- Syftet är att göra det omöjligt att radera eller förvanska informationen utan att det upptäcks. Varje post i liggaren förses med en elektronisk signatur av den som lägger till posten, och varje dator som sedan sparar ett identiskt ex- emplar av liggaren förser den dessutom med sin egen Distribuerade liggare är en av kom- ponenterna i blockkedjetekniken. 2019/20:RFR5 BILAGA 2 ÖVERSÄTTNINGAR OCH FÖRKLARINGAR AV BEGREPP Överbelastningsattack som genomförs av många samver- Genom att många datorer angri- per ett nätverk blir angreppet svårare att avvärja och att En kapitalanskaffningsmetod som innebär att ett bolag via en internetbaserad plattform erhåller kapital från ett stort antal aktörer i utbyte mot att investerarna får aktier i bola- På svenska etisk hackning. När man med hjälp av hackare försöker ta sig in i ett företags eller en organisations it- system för att upptäcka svagheter som skulle kunna inne- Den växelverkan som finns mellan finansiell verksamhet och teknologisk innovation. Fintech betecknar nya tjänster som byggs upp från grunden med hjälp av teknisk innovation, t.ex. betalningar med virtuell valuta med Begreppet inbegriper också tradi- tjänster som effektiviseras med hjälp av tekniska Kreditaktivitet som underlättas av elektroniska plattfor- mar där låntagare matchas direkt med långivare. Skadeprogram eller sabotageprogram som har utvecklats för att ställa till skada eller störningar i någon annans dator eller it‑system, för att kartlägga användarens beteende eller samla in annan information i hemlighet. På svenska öppen bankverksamhet. Ett system där finans- institutens data kan delas för användare och tredjepartsut- På svenska icke-hierarkiska nät. utan centrala servrar där varje ansluten användare kan kommunicera direkt med vilken annan ansluten användare Alla anslutna datorer är därför både servrar och På svenska nätfiske. Användning av falska webbsidor och e‑post med falsk avsändare för att lura användare att lämna ifrån sig lösenord eller andra hemliga uppgifter. ÖVERSÄTTNINGAR OCH FÖRKLARINGAR AV BEGREPP BILAGA 2 2019/20:RFR5 EU:s nya betaltjänstdirektiv EU 2015/2366. syfte är att utveckla marknaden för elektroniska betal- ningar och skapa bättre förutsättningar för säkra och effek- En trojansk häst som gör den infekterade datorn oanvänd- bar och som kräver att datorns ägare betalar en lösen- summa för att datorn ska bli användbar igen. Användning av finansiell teknik, fintech, i arbetet med att utöva finansiell tillsyn. Datorprogram som ger råd om penningplaceringar base- rade på automatisk analys. Riktat nätfiske mot e-postkonton för att stjäla lösenord. På svenska knutna kryptovalutor. De har konstruerats för att hålla ett mer stabilt värde och kan vara knutna till en annan tillgång, t.ex. den amerikanska dollarn, eller till rå- Värdet kan också stabiliseras genom att man anpas- sar mängden valuta till hur mycket som efterfrågas. På svenska virtuella valutor. som inte är knutna till nationella valutor men som är av- sedda att användas som betalningsmedel som alternativ till kronor och dollar. Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjö- fart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatan- Öppen utfrågning om för offentliga utfrågning om cybersäkerhet Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finans- Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv – utgiftsområde 8 Migration Seminarium om Agenda 2030 Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport Öppet seminarium om Efter #metoo – hur går vi vidare? Offentlig utfrågning om fossilfria drivmedel för att minska Offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett för- Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018