urf · H8A5URF2 · 2020-12-16 00:00:00 — Ledamoten ska med andra ord vara på en tjänsteresa mer än från tjänstestället som kräver övernattning, varvid ledamotens bostad på folkbokföringsorten utgör hans eller hennes tjänsteställe. Däri ligger även ett underförstått och, i fråga om logiersättning, uttalat krav på att ledamoten ska ha en permanentbostad på hemorten för att vara berättigad till ersättning. I annat fall finns ingen merkostnad att kompensera. I det sammanhanget kan påminnas om bestämmelsen i 11 kap. 10 § inkomstskattelagen om att statsmi- nistern måste behålla och disponera en permanentbostad för att kunna bo i Sa- gerska huset utan att beskattas för det och de uttalanden som skatteutskottet gjorde 2004 med anledning av förslag på avskaffande av kravet på att statsmi- nistern ska ha kvar sin permanentbostad (se avsnitt 23.3.6). I de allra flesta fall innebär nuvarande reglering inga problem. Ledamoten är bosatt och folkbokförd på hemorten – normalt i sin valkrets – men vistas i på grund av riksdagsuppdraget under en del av veckan och över- då antingen i en övernattningsbostad i bostads- bestånd eller i en egen övernattningsbostad och får logiersättning. Bostaden på hemorten är ledamotens tjänsteställe och basen för hans eller hennes arbete i valkretsen, i kontakter med väljare, företag och organisationer och för riks- dagsarbetet i övrigt. Ledamoten är på tjänsteresa mer än från tjänste- stället när han eller hon vistas i , har följaktligen rätt till avdrag för ökade levnadskostnader och det uppstår inte någon skattepliktig förmån. Up- penbarligen är nuvarande ordning och reglering tänkt för ett sådant scenario. Ledamoten har kostnader för sitt boende på hemorten och kompenseras för det genom tillgång till övernattningsbostad inom bostads- bestånd eller logiersättning. Folkbokföringslagen medger emellertid att en ledamot är folkbokförd på hemorten även om den bostadsmässiga anknytningen dit är svag och ledamo- ten i realiteten kan betraktas som stadigvarande bosatt i , antingen 23 RÄTTEN TILL ÖVERNATTNINGSBOSTAD OCH LOGIERSÄTTNING ensam eller tillsammans med sin familj. Det kan diskuteras om en ledamot i ett sådant fall över huvud taget, oaktat folkbokföringen, kan anses ha sitt tjäns- teställe på hemorten, och om ledamoten i en sådan situation har rätt till avdrag för ökade levnadskostnader enligt inkomstskattelagen. Såvitt vi kunnat finna har frågan inte ställts på sin spets i praxis. Det går dock att argumentera för att ledamoten i en situation som denna inte har rätt till ett sådant avdrag och där- med inte heller till övernattningsbostad eller logiersättning. Även rätten till traktamente och ersättning för resekostnader påverkas i så fall. Med ett regelverk som hänvisar till avdragsrätten för ökade levnadskostna- der enligt inkomstskattelagen säkerställs – med en korrekt tillämpning – att inte ersätter privata levnadskostnader för boende och således inte lämnar skattepliktiga förmåner. En motsvarande lagstiftningstek- nik förekommer också på närliggande områden. I 6 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. anges sålunda att ett statsråd har rätt till s.k. avlö- ningsförstärkning om han eller hon har rätt till avdrag för ökade levnadskost- nader enligt inkomstskattelagen. Som Lagrådet framhöll lagstiftningsärende innebär dock den nu- varande lagstiftningsmodellen med en hänvisning till avdragsrätten enligt in- komstskattelagen att regleringen blir svårtillgänglig och att de egentliga rek- visiten inte framgår av lagtexten, något som motverkar den tydlighet och trans- parens som eftersträvats. Regleringen ger inte heller, som också påpekades av Lagrådet, någon omedelbar ledning i frågan hur rätten till nattraktamente för- håller sig till reglerna om rätt till ersättning för resekostnadsersättning. Därtill kommer att det krävs att gör skatterättsliga bedömningar i varje enskilt fall då en ledamot begär att få en övernattnings- bostad eller logiersättning. Det räcker därvid inte med att – som enligt nuva- rande praxis – bara förlita sig på folkbokföringen utan det krävs att varje leda- mot som begär att få tillgång till en övernattningsbostad eller ersättning för eget boende, visar att han eller hon disponerar en permanentbostad på folk- bokföringsadressen. I det sammanhanget kan påpekas att den möjlighet för att begära besked från om huruvida en le- damot har rätt till avdrag för ökade levnadskostnader, som det hänvisas till i lagförarbetena, numera har avskaffats. En sådan möjlighet står alltså inte längre till buds. Det finns således nackdelar med nuvarande reglering. Vi har kommit fram till att nuvarande ordning med hänvisning till avdragsrätten enligt inkomst- skattelagen därför bör överges. I stället bör rekvisiten, i likhet med vad som förordades av Lagrådet, anges direkt i lagtexten så att det klart framgår vad som gäller, som grunderna för den nuvarande ordningen ligger fast. Vi har övervägt en rad olika sätt att uttrycka detta i lagtexten och kommit fram till att regleringen kan utformas så att en ledamot som har sitt tjänsteställe på ett visst avstånd från har rätt till övernattningsbostad eller – under vissa förutsättningar – logiersättning och att innebörden av begreppet tjänsteställe preciseras närmare i lagtexten. 23 RÄTTEN TILL ÖVERNATTNINGSBOSTAD OCH LOGIERSÄTTNING Frågan är då vilket avståndskrav som bör gälla. I och med den nuvarande kopplingen till inkomstskattelagen och den vanliga verksamhetsorten ska le- damotens tjänsteställe vara beläget mer än från . det har varierat . Ändringen skedde för att anpassa avståndet gränsen för av- dragsrätt enligt kommunalskattelagen för bostadskostnaden i . Möjligheterna att dagpendla i har förbättrats påtagligt Som exempel kan nämnas sträckorna – (30–), –() och –Stock- holm (). Vi har därför övervägt att föreslå en ordning som inne- bär att det ska krävas att tjänstestället är beläget mer än från Riksdags- huset och att ledamöter som har sitt tjänsteställe i de centrala delarna av vissa orter med särskilt goda pendlingsmöjligheter med allmänna kommunikationer undantas från rätten till övernattningsbostad och logiersättning. dock komplicera regelverket, inte minst med tanke på att avdragsrätten för ökade levnadskostnader alltjämt bygger på att det föreligger ett avstånd om mellan tjänsteställe och bostad. Vi har därför stannat för att den nuva- rande 50 km-gränsen bör behållas och inte föreslå någon särbestämmelse för vissa orter (se förslaget till 6 kap. 1 § ersättningslagen). Avståndet mellan och ledamotens bostad mättes ursprungligen övergick man till att mäta närmaste färdväg. avstånd fågelvägen är visserligen ett enkelt sätt att mäta. lagstiftningsärende kan emellertid en avståndsbedömning fågelvä- gen lätt slå fel. Ett långt avstånd fågelvägen behöver inte nödvändigtvis inne- bär en lång restid. Och det är restiden som bör vara avgörande. att avståndet även fortsättningsvis bör mätas i närmaste färdväg, på samma sätt som vid bedömningen enligt 12 kap. 7 § inkomstskattelagen av vad som är en skattskyldigs vanliga verksamhetsområde. Förslag: Med tjänsteställe avses bostaden på den adress där ledamoten är folkbokförd, under förutsättning att bostaden är inrättad för permanent bo- ende för ledamoten och hans eller hennes familj och disponeras av ledamo- ten. Den skattepliktiges arbetsplats är normalt hans eller hennes tjänsteställe. I vissa undantagsfall utgör dock bostaden tjänsteställe. Enligt 12 kap. 8 § tredje stycket inkomstskattelagen gäller detta för reservofficerare, nämndemän, ju- rymän och riksdagsledamöter. Av paragrafens fjärde stycke följer att när det gäller riksdagsledamöter avses med uttrycket bostaden på hemorten. I 4 kap. 1 § tredje stycket ersättningslagen talas det om bostaden på ledamo- tens folkbokföringsort. Av lagförarbetena framgår att lagstiftaren inte synes ha åsyftat någon skillnad mellan uttrycket i 4 kap. 1 § tredje stycket 23 RÄTTEN TILL ÖVERNATTNINGSBOSTAD OCH LOGIERSÄTTNING ersättningslagen och 12 kap. 8 § fjärde stycket inkomstskattelagen. En leda- mots tjänsteställe är således hans eller hennes bostad på folkbokföringsorten. Begreppet bostad i 12 kap. 8 § inkomstskattelagen definieras inte närmare i lagtexten och den närmare innebörden berörs inte lagförarbetena. Såvitt vi har kunnat finna har frågan om hur en bostad ska vara beskaffad för att upp- fylla rekvisitet ”bostad” inte heller prövats i rättspraxis. Skälet till det är an- tagligen att svaret på frågan är givet. En nämndeman eller reservofficer som beger sig till en domstolsförrättning eller en militärövning måste givetvis ha ett annat boende när han eller hon inte är på tjänsteresa. När det gäller leda- möter är detta inte lika självklart mot bakgrund av att vistelsen i sker regelbundet , och att till- handahåller övernattningsbostäder i eller logiersättning för eget boende. Det måste i och för sig anses ligga i sakens natur att även en ledamot måste disponera en permanentbostad för att det över huvud taget ska kunna vara fråga om ett tjänsteställe i den mening som avses i inkomstskattelagen. I annat fall förfelas syftet med att en ledamot ska kunna vara folkbokförd på hemorten trots vistelsen i , nämligen att kunna ha kvar en koppling till hem- orten och valkretsen, och tjänstestället blir en ren fiktion. För att klargöra vad som gäller bör dock begreppet tjänsteställe tydliggöras i lagtexten så att det uttryckligen framgår att bostaden ska vara inrättad för permanent boende för ledamoten och hans eller hennes familj och att bostaden också ska disponeras av ledamoten. Dessutom bör det tydliggöras att det är bostaden på folkbokfö- ringsadressen, inte folkbokföringsorten, som utgör tjänsteställe (se förslaget till 1 kap. 3 a § ersättningslagen). Vi återkommer i författningskommentaren till den närmare innebörden av dessa krav. 23.4.4Avstående från rätten till övernattningsbostad och logiersättning Förslag: En ledamot som sällan behöver övernatta i kan avstå från sin rätt till övernattningsbostad och logiersättning och i stället vid ett fåtal tillfällen få ersättning för boende på hotell eller liknande boende i . Det har förekommit att en ledamot avstått från rätten till övernattningsbostad och logiersättning mot att han eller hon i stället vid en- staka tillfällen fått bo på hotell eller liknande. Vi anser att införandet av en sådan ordning kan vara ett ändamålsenligt sätt att frigöra övernattningsbostä- der som annars sällan utnyttjas. Ett tänkbart exempel är en ledamot som är bosatt strax utanför 50 km-grän- sen och normalt dagpendlar till . Ledamoten disponerar likväl en övernattningsbostad för att vara säker på att ha någonstans att bo om sena 23 RÄTTEN TILL ÖVERNATTNINGSBOSTAD OCH LOGIERSÄTTNING kvällar i kammaren eller liknande gör att han eller hon vid enstaka tillfällen måste övernatta i . Det bör således tas in en uttrycklig bestämmelse i ersättningslagen som in- nebär att en ledamot som sällan behöver övernatta i kan avstå från sin rätt till övernattningsbostad och logiersättning och i stället vid ett fåtal till- fällen få ersättning för boende på hotell eller liknande boende. stående kan gälla tills vidare eller . Det bör ske skriftligen (se förslaget till 6 kap. 2 § ersättningslagen). 23.4.5 Begränsning av rätten till logiersättning Förslag: Ersättning för eget boende i (logiersättning) lämnas bara om inte kan ordna boende åt ledamoten i för- valtningens bostadsbestånd eller om det annars finns särskilda skäl. Rätten till övernattningsbostad i bostadsbestånd och rätten till logiersättning är enligt ersättningslagen alternativa till varandra. Le- damoten kan alltså välja mellan de olika ersättningsformerna om de grundläg- gande förutsättningarna är uppfyllda. Det förekommer också att ledamöter växlar mellan övernattningsboende och logiersättning från tid till annan. har erbjudit övernattningsbostäder åt ledamöter som inte är bosatta i . Från början har det hand- lat om kombirum, dvs. kombinerade arbets- och övernattningsrum. har bostäderna blivit allt större. I tidigare lagstiftningsärenden har uttalats att det vore önskvärt och bäst om kunde erbjuda övernattningsbostäder i förvaltningens eget bestånd till alla ledamöter som behöver det och att ambitionen varit att ledamöterna ska erbjudas att bo i lägenheter. Riksdags- förvaltningen har genom ett kontinuerligt arbete strävat efter att uppnå detta mål och disponerar nu omkring 270 bostäder i olika storlek och utformning, alltifrån enrummare med en yta till flerrumslägenheter på . kan alltså numera tillgodose behovet av övernatt- ningsbostad inom förvaltningens eget bostadsbestånd till alla ledamöter som har rätt till det och som vill ha en sådan bostad. Som situationen är kan det även sägas ha uppstått ett överskott på bostäder. Det finns omkring tio bostäder som står tomma och fem lägenheter som hyrs ut till statsråd som betalar logiersättning till ett tiotal ledamöter. Nuvarande ordning med en fri valrätt mellan ersättningsformerna framstår mot denna bakgrund inte längre som ett rationellt och effektivt resursutnytt- jande. Vi anser därför att tiden nu är mogen att införa en ordning som innebär att behovet av övernattningsbostad i första hand ska tillgodoses genom att le- damoten erbjuds kostnadsfritt boende inom bostads- bestånd, och att ledamoten ska ha rätt till logiersättning endast om förvalt- ningen inte kan ordna en övernattningsbostad i det egna beståndet. 23 RÄTTEN TILL ÖVERNATTNINGSBOSTAD OCH LOGIERSÄTTNING skäl till följd av personliga förhållanden, exempelvis familjeförhållanden eller hälsotillstånd, bör dock i enskilda fall kunna motivera att en ledamot får logi- ersättning trots att det finns lediga bostäder inom förvaltningens bestånd (se förslaget till 6 kap. 4 § första stycket ersättningslagen). Den nu föreslagna ordningen riskerar dock att drabba ledamöter som skaf- fat eget boende utifrån berättigade förväntningar om framtida logiersättning oskäligt hårt. Det bör därför införas en övergångsreglering av innebörd att den som redan har beviljats logiersättning vid ikraftträdandet omfattas av äldre fö- reskrifter och således får behålla logiersättningen även framledes. En ledamot eller ersättare som inte redan har logiersättning eller tillträder uppdraget efter ikraftträdandet omfattas däremot av de nya bestämmelserna (se förslaget till övergångsbestämmelser, punkt 2). 23.4.6 Ersättning för bostad på hemorten Förslag: Den nuvarande möjligheten att ersätta en ledamots bostadskost- nader på hemorten om det finns synnerliga skäl tas bort. Enligt 5 kap. 10 § ersättningslagen får betala ersättning för en ledamots kostnad för boende på hemorten om han eller hon inte har rätt till nattraktamente under förutsättning att det finns synnerliga skäl. Ersätt- ningen får inte överstiga . Bestämmelsen infördes ge- nom en lagändring 1997. Såvitt vi har kunnat utröna har den inte tillämpats mer än i möjligen något enstaka fall. Det framgår inte av förarbetena vad som kan utgöra synnerliga skäl och vilka situationer som bestämmelsen tar sikte på. Det kan också diskuteras om en sådan ersättning för bostaden på hemorten, dvs. privata levnadskostnader, är förenlig med bestämmelserna om förmåns- beskattning i inkomstskattelagen. Mot den bakgrunden anser vi att bestämmelsen bör upphävas. 24Närmare om övernattningsbostad, logiersättning och arbetsrum 24.1 Uppdraget i denna del I tillämpningsföreskriften till ersättningslagen finns närmare bestämmelser om vad som gäller i fråga om övernattningsbostäder och logiersättning, bl.a. om ledamoten har närstående eller andra som övernattar och dispositionsrätten till bostäderna. Vi har i uppdrag att överväga om det finns skäl att närmare reglera logier- sättningen och skäligheten av beloppet. Den närmare innebörden av vissa ut- tryck som förekommer i regelverket om övernattningsboende och logiersätt- ning, bl.a. närstående, stadigvarande och enstaka nätter, behöver enligt direk- tiven dessutom förtydligas. Enligt 6 kap. 1 § ersättningslagen ska utan kostnad till- handahålla en ledamot som har rätt till nattraktamente enligt 5 kap. 1 § en övernattningsbostad inom förvaltningens bostadsbestånd. Med övernattnings- bostad avses enligt 6 kap. 1 § ersättningslagen en övernattningslägenhet eller ett övernattningsrum inom bostadsbestånd eller ett motsvarande boende. Med ett motsvarande boende avses exempelvis boende på hotell. Övernattningsrum förekommer inte längre i förvaltningens bostads- bestånd. 24.2.2 Fördelningen av övernattningsbostäderna beslutar om vilka övernattningsbostäder som ska stäl- las till respektive partigrupps förfogande. Bostäderna ska fördelas mellan par- tigrupperna i proportion till antalet valda ledamöter som har rätt till nattrakta- mente. Partigruppernas gruppkanslier svarar sedan för fördelningen av bostä- derna till ledamöterna i partigruppen (6 kap. 2 § ersättningslagen). I 6 kap. 3–4 §§ ersättningslagen finns bestämmelser om vad som gäller i fråga om utflyttning från en övernattningsbostad. Enligt 3 § ska en ledamot som inte blir återvald efter att ha kandiderat i ett riksdagsval flytta ut ur sin övernatt- ningsbostad senast efter valdagen. Lämnar ledamoten uppdraget un- der valperioden ska han eller hon flytta ut ur övernattningsbostaden senast efter det att uppdraget upphörde. En ledamot som inte kandiderar till ett ordinarie riksdagsval ska lämna sin övernattningsbostad ett 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM Ledamoten får dock behålla bostaden efter den tidpunkten så länge det är nödvändigt för att fullgöra riksdagsuppdraget. Detta framgår av 4 § första stycket. Av paragrafens andra stycke följer att en ledamot som inte kandiderar till ett extra val ska lämna sin övernattningslägenhet senast efter val- dagen. En ersättare ska enligt 6 kap. 5 § ersättningslagen normalt använda den ordi- narie ledamotens övernattningsbostad. Om det inte är möjligt ska Riksdags- förvaltningen tillhandahålla ett ersättarrum. finns det inga ersät- tarrum inom bostadsbestånd. Ersättarens rätt till över- nattningsbostad förutsätter att han eller hon själv har rätt till nattraktamente. 24.2.5 Upplåtelseavtal och dispositionsrätt Om en ledamot utnyttjar en övernattningsbostad inom bostadsbestånd ska det upprättas ett upplåtelseavtal mellan förvaltningen och ledamoten (5 kap. 2 § tillämpningsföreskriften). Ledamoten har rätt att dispo- nera övernattningsbostaden fr.o.m. måndagen i den vecka då öppnar och så länge uppdraget som riksdagsledamot varar (3 § första stycket). En ledamot som är ledig från sitt uppdrag är skyl- dig att låta ersättaren disponera bostaden (3 § andra stycket). Ledamoten är även skyldig att byta boende om det behövs för underhåll och liknande (3 § tredje stycket). 24.2.6 Utrustning, möblering, m.m. I 5 kap. 4–7 §§ tillämpningsföreskriften finns närmare bestämmelser om över- nattningsbostädernas utrustning, möblering, städning, underhåll och om Riks- dagsförvaltningens rätt att gå in i bostäderna vid akuta situationer. Riksdags- förvaltningen ska se till att övernattningsbostäderna är basmöblerade. Förvalt- ningen ska även se till att bostäderna har basutrustat kök för matlagning. Le- damoten ansvarar själv för städning av bostaden och för handdukar, sänglinne och liknande. ska bl.a. svara för nycklar och passerkort, besiktning, drift och underhåll av bostäderna, fönsterputsning en gång och tvätt av gardiner och mattor en gång per valperiod. I akuta situationer får förvaltningen gå in i bostaden för att vidta nödvändiga åtgärder utan att först ha informerat ledamoten om det. Sedvanliga ordningsregler gäller i övernatt- ningsbostäderna. Vid in- och utflyttning ska personal från besikta bo- staden, möblerna och utrustningen, om möjligt tillsammans med ledamoten. Det är ledamotens skyldighet att se till att övernattningsbostaden är städad vid utflyttningen. kan dock mot en avgift utföra 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM Ledamoten är skyldig att själv transportera bort sina tillhörig- heter från övernattningsbostaden vid utflyttning. I 5 kap. 9 § första stycket tillämpningsföreskriften föreskrivs att en ledamot ska ersätta för skador utöver normalt slitage och för skadade och saknade inventarier. Av andra stycket följer att Riksdagsförvalt- ningen inte ansvarar för skador på eller stöld av ledamotens privata tillhörig- heter. I 5 kap. 10 § föreskrivs att ska fastställa en avgift för övernattningslägenheterna med utgångspunkt i hyressättningen enligt bruks- värdesprincipen. Kostnaden för hushållsel och kabel-tv ingår i avgiften. Ef- tersom ledamoten har rätt till övernattningsboende utan kostnad ska avgiften inte betalas till förvaltningen. Avgiften är till för att räkna ut den avgift som ska tas ut om ledamoten har övernattande närstående. Enligt 5 kap. 11 § får en ledamot som disponerar en övernattningsbostad som inte ligger i låta en närstående person övernatta i bo- staden. Den närstående får dock inte övernatta på egen hand annat än enstaka nätter. Om den närstående person som övernattar med ledamoten inte har rätt till övernattningsboende för egen del, ska ledamoten betala en avgift för varje sådan övernattning. Avgiften uppgår per övernattning till av 1/30 av den avgift som ska fastställas för övernattningsboendet enligt 5 kap. 10 §. Det ska inte tas ut någon avgift om den närstående har övernattat i samband med öppnande eller något annat officiellt arrangemang. Det ska inte heller tas ut någon avgift för barn som övernattar (5 kap. 13 §). Regleringen kan åskådliggöras med följande exempel. Riksdagsförvalt- ningen disponerar ett fyrtiotal lägenheter i fastigheten i . För den största lägenheten, en tvårumslägenhet om , har Riks- dagsförvaltningen fastställt en avgift om . Övernattningsavgiften för en övernattning uppgår således till av 1/30 av denna avgift, dvs. Enligt 5 kap. 14 § tillämpningsföreskriften ska ledamoten anmäla till Riks- dagsförvaltningen när övernattningsavgift ska betalas. En sådan anmälan ska göras inom en månad från det att övernattningen ägde rum och på en blankett som tagit fram. Utifrån de uppgifter som ledamoten lämnat ska det göras ett nettolöneavdrag på ledamotens arvode som motsvarar avgiften. Betalning kan även ske genom fakturering. Det är också möjligt att betala en i förväg bestämd avgift för närståendes övernattningar. Det krävs då ingen anmälan till förvaltningen. anmälde omkring 180 ledamöter att de haft anhöriga som över- nattat. Antalet anmälda övernattningar varierar mellan ledamöterna – alltifrån 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM några få övernattningar till närmare 130 övernattningar. Sammanlagt rör det sig om ca 2 850 anmälda övernattningar. Det totala belopp som betalats i avgift för övernattningarna uppgick till . 24.2.9 reglering av övernattningsbostäderna Övernattningsboende inom bostadsbestånd har inte reglerats i lag förrän införandet av ersättningslagen. Det har däremot funnits olika riktlinjer och föreskrifter på området. utfärdade riktlinjer för använd- ningen av bostäder i bostadsbestånd. Enligt riktlinjerna kunde en ledamot som var bosatt utanför med rätt till nattrakta- mente och med behov av övernattningsmöjlighet i erhålla ett s.k. kombirum, dvs. ett kombinerat arbets- och bostadsrum. För kombirummen togs det ut en avgift. En ledamot kunde även under samma förutsättningar få disponera en övernattningslägenhet. Lägenhetsbeståndet bestod av en- och tvårumslägenheter med en yta på mellan 30–. Hyran bestäm- des utifrån bruksvärdet. Övernattningslägenheterna fördelades av till respektive partigrupp i proportion till antalet mandat utanför som partiet fått. Respektive partigrupp beslutade sedan om fördelningen av lägenheterna bland ledamöterna. hanterade en- ligt riktlinjerna visning, nycklar, hyresdebitering, besiktning och liknande. Förvaltningskontoret upprättade en handling benämnd Villkor för att få disponera bostäder.