eunbil · H70N4D4A5E · 2020-01-01 00:00:00 — I sin inledning väntas EU:s Höga Representant ta upp information om aktuella frågor på utrikesområdet. Diskussionens innehåll: Situationen i Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar att utrikesrådet diskuterar den allvarliga utvecklingen i . Regeringen fördömer det oproportionerliga och oacceptabla våldet och inskränkningar mot yttrande- och mötesfrihet i samband med presidentvalet i . Det genomförda valet var varken fritt eller rättvist. Regeringen stödjer det belarusiska folkets krav på demokratisk förändring och möjligheten att välja sin politiska ledning genom fria och rättvisa val. I sitt uttalandeden markerade EU tydligt mot våldet och repressionen mot demonstranter, journalister och oppositionen liksom mot de demokratiska bristerna i samband med presidentvalet. EU bör fortsätta att ställa tydliga krav på den belarusiska regeringen, inklusive kravet på att alla personer som frihetsberövats i samband med presidentvalet bör friges. EU har också krävt att det belarusiska ledarskapet ska inleda en genuin dialog med oppositionen i syfte att förhindra ytterligare våldsamheter. EU har enats om att genomföra en översyn av relationen till . I EU:s uttalande anges att detta kan innebära att åtgärder vidtas mot personer som är ansvariga för våldet, för de opåkallade arresteringarna och för valfusk. Regeringen anser att EU bör införa riktade sanktioner. Regeringen anser att de bör omfatta reserestriktioner och frysning av tillgångar mot personer som är direkt ansvariga för våldet mot demonstranter och för de demokratiska bristerna i samband med presidentvalet. EU:s utrikestjänst bör få i uppdrag att skyndsamt ta fram förslag på vilka personer som bör omfattas av sanktionerna. EU:s åtgärder mot får inte leda till att befolkningen isoleras eller bestraffas för regimens våldsamma agerande. EU måste agera för att påverka utvecklingen i demokratisk riktning och bevara kanaler för direkt politisk dialog med . För att sanktioner ska bli effektiva måste det finnas tydliga krav på vilka reformer EU förväntar sig av . Det är viktigt att bevara samarbeten som har uppnåtts mellan och som gagnar det belarusiska folket och bidrar till stärkt demokrati och respekt för mänskliga rättigheter och tätare mellanfolkliga förbindelser. Det gäller exempelvis dialogen mellan och om mänskliga rättigheter och avtal om viseringslättnad och återtagande. EU bör även vidta åtgärder för att stärka det belarusiska civilsamhället och stödja oberoende journalister. Diskussionens innehåll: Utrikesministrarna förväntas diskutera utvecklingen i . står på dagordning på initiativ med anledning av agerande i . Diskussionen förväntas bli en fortsättning på den diskussion som ägde rum . De ståndpunkter som förankrades inför sammanträdet är fortsatt relevanta. Förslag till svensk ståndpunkt: Relationen står inför svåra prövningar. Relationen har blivit alltmer komplex, med en spännvidd från samarbete till sanktioner. Regeringen anser att det är oerhört allvarligt att rör sig bort från EU, den europeiska säkerhetsordningen och internationella åtaganden. förankrad ståndpunkt vad gäller relation till EU gäller fortsatt. Regeringen anser att EU bör agera tydligt och aktivt i förhållande både till den negativa utvecklingen i och utrikespolitiska eskalering i sitt närområde. Rådet underströk behovet av konkreta steg för att skapa möjlighet till dialog om utvecklingen i . Rådet gav också EU:s Höge representant i uppdrag att lämna optioner för vidare agerande från EU:s sida, utöver tidigare beslutade sanktioner. Regeringen anser att EU bör agera i enlighet med vad som överenskommits vad gäller agerande i , som har konsekvenser för den regionala stabiliteten. Regeringen stödjer de tydliga slutsatser som EU antagit vad gäller agerande i området, bl.a. beslut om restriktiva åtgärder mot olagliga provborrningar i området. Regeringen vidhåller också vikten av att EU:s medlemsstater fortsätter att agera i enlighet med den position som EU enades om efter militära operation i norra rörande medlemsstaternas vapenexport till . Höge representanten kan förväntas återrapportera från de samtal som förts med sedan det förra mötet i utrikesrådet. Liksom vid mötet kommer regeringen att uppmärksamma den negativa utvecklingen avseende mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. Regeringen ser med fortsatt stort allvar på bristerna härvidlag, inklusive situationen för oppositionspolitiker, inte minst från pro-kurdiska HDP, journalister, religiösa minoriteter och människorättsförsvarare, inklusive fackliga företrädare. Regeringen framför kritik mot denna utveckling kontinuerligt till turkiska företrädare. EU bör fortsätta att vara en tydlig röst för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer i . Datum för tidigare behandling i : behandlades senast i inför utrikesministrarnas möte . Fortsatt behandling av ärendet: väntas även diskuteras vid utrikesministrarnas informella möte (Gymnich) den 27–.