urf · H8A5URF2 · 2020-12-16 00:00:00 — Det innebär att en ledamot bara kan vara föräldraledig eller sjukledig på och få helt avdrag på arvodet från . Sjukdom och föräldraledighet är de vanligaste skälen för ledighet. Vid kor- tare sjukdomstillstånd anmäler ledamoten hos att han eller hon inte kan tjänstgöra på grund av sjukdom. En sådan anmälan leder inte till något formellt beslut om ledighet, däremot avdrag på arvodet och rätt till ersättning enligt vad som gäller för arbetstagare hos . Motsvarande gäller vid tillfällig vård av barn. Inte heller då fattas det något formellt beslut om ledighet av kammaren eller talmannen. På samma sätt som vid sjukdom görs det ett avdrag på arvodet. 8.4 När uppdraget börjar och slutar En ledamot tillträder uppdraget efter ett val när den nyvalda samlas . En ledamot som under en pågående valperiod efterträder en ledamot som lämnar sitt uppdrag eller avlider tillträder uppdraget vid den tid- punkt som framgår av beslut. En ersättare för talmannen, ett statsråd eller en statssekreterare tillträder uppdraget som framgår av det bevis som utfärdas av Riks- dagsförvaltningen inför tillträdet och gäller tills vidare. En ersättare för någon annan tillträder uppdraget som framgår av beviset som utfär- das av . Uppdraget upphör som anges i beviset eller, om den ledamot som ersättaren ersätter återkommer tidigare, Om ledamoten inte kandiderar eller inte blir omvald gäller uppdraget till dess att den nyvalda samlas. En riksdagsledamot eller en ersättare får enligt 4 kap. 11 § första stycket regeringsformen inte lämna sitt uppdrag utan att har medgett det. 9.1 Uppgifter och organisation är en myndighet under och inrättades 2000. Grundläggande bestämmelser om uppgifter finns i 14 kap. riksdagsordningen. Enligt 14 kap. 2 § första stycket ska Riksdagsför- valtningen ge stöd till arbetet i kammaren, utskotten och samt bistå ledamöter och organ med sakuppgifter för riksdagsarbetet. Av paragrafens andra stycke framgår att därutöver ska 1.ansvara för centrala förhandlingar med fackliga organisationer samt före- träda myndigheter i sådana tvister, 2.upprätta förslag till anslag på statens budget, dock inte för , 3.i övrigt handlägga frågor om förvaltningen inom och frågor om förvaltning av ekonomisk natur inom myndigheter, utom Riks- banken, 4.besluta om föreskrifter och råd i sådana frågor som avses i punkterna 1–3, och 5.besluta om föreskrifter och allmänna råd om registrering och gallring av allmänna handlingar samt arkiv- och dokumenthantering. Enligt 1 § lagen (2011:745) med instruktion för har förvaltningen i uppgift att biträda . ska, om annat inte är särskilt föreskrivet, bl.a. besluta i frågor om ekonomiska förmåner enligt ersättningslagen och den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av . Det framgår av 2 §. leds av en styrelse som består av talmannen och tio andra ledamöter och ersättare som väljer inom sig (4 kap. 4 § riks- dagsordningen). Enligt 10 § instruktionen beslutar styrelsen om bl.a. föreskrif- ter som enligt instruktionen eller annan författning får meddelas av Riksdags- förvaltningen. Riksdagsdirektören är chef för . Förvaltningslagen (2017:900) är tillämplig på . Det innebär bl.a. att myndigheten har en service- och utredningsskyldighet. Närmare bestämmelser om organisation och ansvarsområden finns i riks- dagsdirektörens föreskrift (2011:14) om organisation och riksdagsdirektörens föreskrift (2012:2) om ansvarsområden inom Riks- dagsförvaltningen. Enligt 9 § sistnämnda föreskrift svarar fastighetsenheten för lokalförsörjning och sköter drift, underhåll och förvaltning av hus. Av samma bestämmelse följer att enheten ledamotsadminist- ration bl.a. handlägger •ärenden om ersättning till riksdagsledamöter •ärenden om resor för riksdagsledamöter och förvaltningens medarbetare •ärenden om omställningsstöd för avgångna ledamöter. Inför en ny valperiod fastställer riksdagsstyrelsen en strategisk plan för Riks- dagsförvaltningens verksamhet. I planen beskrivs förvaltningens ambitioner för valperioden. Planen bygger på fem uppdragsområden. Inom dessa områden ska •svara för ett väl fungerande stöd till arbetet i kammare och utskott m.m. (uppdragsområde A) •svara för ett väl fungerande stöd och service till ledamöter och partikans- lier (uppdragsområde B) •främja kunskapen om och dess arbete (uppdragsområde C) •vårda och bevara byggnader och samlingar (uppdragsområde D) •vara en väl fungerande myndighet och arbetsgivare (uppdragsområde E). Enligt den strategiska plan som riksdagsstyrelsen har beslutat om för tiden –2022 är inriktningen att fortsätta att arbeta för att skapa en enhetlig och samordnad service som underlättar ledamöternas vardag. Målbilden för upp- dragsområde B är en öppen och säker riksdag där stödet och servicen till leda- möter och partikanslier är lättillgänglig och enhetlig. För att uppnå målbilden ska förvaltningen bl.a. skapa enhetlig och samordnad service i dialog med le- damöter och partikanslier och att utveckla ett flexibelt och lättillgängligt ad- ministrativt stöd med hjälp av digitalisering. Den strategiska planen kommer till uttryck i en verksamhetsplan. I verk- samhetsplanen anges i fråga om uppdragsområde B att förvaltningen har som ambition för det löpande arbetet bl.a. att ledamöter och partikanslian- ställda får stöd och service enligt gällande regelverk, rutiner och fastställda nivåer. Planen innefattar vidare att utveckla och revidera förvaltningens ruti- ner och kommunikation om ledamöternas ersättningar, att möjliggöra tjänster för resebokningar och reseräkningar i mobila lösningar och att modernisera det administrativa stödet, bl.a. vad gäller fördelning och hantering av övernatt- ningsbostäder och arbetsplatser samt för lokalbokning och besöksanmälan. 9.2 Överlämnande av förvaltningsuppgifter Enligt 6 § lagen med instruktion för får förvaltningen överlämna en uppgift att handlägga frågor om ekonomiska förmåner enligt er- sättningslagen och företrädarlagen till en annan myndighet. Vad som sägs om ska i sådant fall gälla den myndigheten. Med stöd av dessa bestämmelser har uppgifter som gäller utbetalning och administration av avgångsförmåner och pensioner överlämnats till (). Uppgifterna framgår av en överenskommelse mel- lan och . I och med ikraftträdandet av ersättnings- lagen framgår det numera även uttryckligen av lag att SPV beslutar i frågor om ålderspension, sjukpension och efterlevandepension och om återkrav av avgångsförmåner. I tillämpningsföreskriften anges att SPV beslutar i en rad frågor som gäller avgångsförmåner. fick 1963 i uppdrag av att köpa bostäder som skulle kunna användas av ledamöter. Uppdraget överfördes 1975 till , numera . Med anled- ning av flera uttalanden av om vikten av att ledamöterna gavs möjlighet till en övernattningslägenhet som var skild från kontorsmiljön gav tillstånd att för statens räkning köpa ett antal fastigheter med bostadslägenheter att upplåta till ledamöterna som över- nattningsbostäder. tog även över förvaltningen av vissa fastigheter i . beslutade riksdagsstyrelsen om en lokal- och fastighetsstrategi för . I strategin sägs att och fastigheter ska stödja det parlamentariska arbetet med verksamhetslokaler och övernattningsbostä- der åt ledamöterna. Vad gäller övernattningsbostäder ska dessa, enligt strate- gin, i första hand vara ett rum med kök eller kokvrå med en yta om 30– och en enhetlig möblering. Bostäderna ska finnas inom rim- ligt avstånd från och standarden i bostäderna ska där så är möjligt motsvara allmännyttans bostäder vid nyproduktion. Bostäderna ska vara inredda och utrustade enligt en grundmöblering. Enligt 1 § lagen med instruktion för ska förvalt- ningen bl.a. vårda och bevara de byggnader som och Riksdagsför- valtningen disponerar. Av 4 § följer att inom myndig- hetens fastigheter får upplåta lägenheter och lokaler. får även ingå hyresavtal i fråga om lägenheter i syfte att upplåta dessa. För upplåtelser av lägenheter och lokaler får hyra tas ut. Hyran ska, om inte annat följer av 12 kap. jordabalken, beräknas på marknadsmässiga grunder. bostadsbestånd består av totalt 273 lägenheter, varav 269 övernattningsbostäder och 4 evakueringslägenheter. Riksdagsför- valtningen äger 184 lägenheter och hyr 89 lägenheter. 10 lägenheter står tomma och 5 lägenheter hyrs ut till för statsråds räkning. Övernattningsbostäderna är belägna i och i . De allra flesta bostäderna består av ett eller två rum med kök eller kokvrå. Det finns dock några trerummare i beståndet. Avgifterna för bostäderna varierar mellan ca och . Det finns några övernattningsbostäder i eller inom skalskyddet. Det finns inte heller ersättarrum eller övernattningsrum. I det s.k. ledamotshuset har tidigare funnits en bostad avsedd för talmannen. hyr en lägenhet i som an- vänds som talmansbostad. 10 Statsrådens ekonomiska villkor Bestämmelser om statsrådens ekonomiska villkor finns bl.a. i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. Enligt 1 § betalas arvode månads- vis med ett belopp som fastställs av . Om statsmi- nistern medger ett statsråd hel eller delvis frånvaro för att ta hand om sitt barn, ska det enligt 2 a § göras ett avdrag på arvodet av arvodet per dag för var och en av de dagar som statsrådet är helt eller delvis frånvarande. Om ett statsråd inte kan fullgöra sitt uppdrag på grund av sjukdom ska avdrag göras på statsrådets arvode och avlöningsförstärkning. Under de första 14 da- garna av en sjukperiod görs avdrag enligt de bestämmelser som gäller för tjänstemän i . Avdraget per dag därefter är för den 15:e till och med den samt för de därpå följande dagarna. Avdraget ska beräknas på grundval av arvodet och avlöningsförstärk- ningen delat . Enligt 4 § har statsråden rätt till samma sjukvårdsförmåner som gäller för tjänstemän i . I 5 § föreskrivs att ett statsråd som gör en inrikes resa inom ramen för sitt uppdrag har rätt till resekostnadsersättning, bilersättning och biltillägg enligt de be- stämmelser som gäller för tjänstemän i . Ett statsråd som är ledamot av har dessutom rätt till sådan ersättning vid resor mellan och den valkrets som han eller hon representerar i . Enligt 6 § har ett statsråd som har längre färdväg än från bostaden på hemorten till rätt till avlöningsförstärkning med de be- lopp som gäller för tjänstemän med tidsbegränsad anställning i . Detta gäller om förutsättningarna för avdrag i 12 kap. 18–20 §§ in- komstskattelagen (1999:1229), dvs. för dubbel bosättning eller tillfälligt ar- bete, är uppfyllda. Ersättning för logikostnad betalas ut med samma belopp som gäller för riksdagsledamöter enligt 5 kap. 4 § ersättningslagen. För resor mellan och hemorten lämnas dessutom resekostnadsersättning. Ett statsråd som gör en utrikes resa inom ramen för sitt uppdrag har enligt 8 § rätt till resekostnadsersättning enligt de bestämmelser som gäller för statstjänste- män vid utrikes resor. Det finns således vissa skillnader mellan vad som gäller för statsråd och riksdagsledamöter. Ett statsråd har till skillnad från en riksdagsledamot inte sitt tjänsteställe i bostaden utan i . Avståndet mellan och bostaden på hemorten ska dessutom vara och inte . Hänvisningen till inkomstskattelagen avser inte reglerna om avdrag för ökade levnadskostnader vid tjänsteresa utan bestämmelserna om avdrag vid tillfälligt arbete och dubbel bosättning. I departementspromemorian Ds 2004:27 före- slogs lagändringar som innebar att statsråden, på samma sätt som riksdagsle- damöter, skulle ha bostaden som tjänsteställe. Förslaget har dock inte genom- förts (bet. 2005/06:KU33 s. 22 f.) 10 STATSRÅDENS EKONOMISKA VILLKOR Enligt 1 § andra stycket beslutar om avgångser- sättning till ett statsråd som lämnar sitt uppdrag. Enligt de riktlinjer som anta- gits av nämnden kan ett statsråd som lämnar sin befattning som statsråd och som ansöker om avgångsersättning få en sådan ersättning . gångsersättning lämnas med samma belopp som den ersättningsberättigade fick i arvode vid avgången. Om det finns särskilda skäl kan avgångsersättning lämnas under en längre eller än . Beloppet kan också begrän- Ett statsråd som fyllt kan få avgångsersättning under högst sex må- Ett statsråd har vidare rätt till inkomstgaranti enligt vad som följer av för- ordningen (2016:1022) om inkomstgaranti, tjänstepension och vissa försäk- ringsförmåner för statsråd. I förordningen hänvisas med några undantag till vad som gäller enligt förordningen (2016:411) om tjänstepension, inkomstga- ranti och avgångsvederlag till myndighetschefer. Vad gäller försäkringsförmåner för statsråd ska avtalet om statens tjänste- grupplivförsäkring (TGL-S) och avtalet om ersättning vid personskada (PSA) 11 Regleringen i några andra länder har 179 ledamöter () som väljs . Arbetet i leds av formand (talman). Ledamöternas ekonomiska villkor regleras i lov om valg til (valgloven) och fö- reskrifter som fastställts av Udvalget for Forretningsorden. I 14 kap. valgloven finns bestämmelser om medlemmarnas arvoden och pensioner. I 15 kap. val- gloven finns motsvarande bestämmelser för formand. ledamöter har rätt till ett arvode och kostnadsersättning. Arvo- det uppgår till ca . Kost- nadsersättningen uppgår till ca för ledamöter som valts in i valkretsar i och till ca för medlemmar som valts in i valkretsar på och . Ersätt- ningen är skattefritt. Det är inte möjligt att göra avdrag för kostnader som uppstått med anledning av uppdraget i . tillhandahåller kostnadsfritt boende för ledamöter som är fast bosatta utanför . Om inte kan erbjuda ledamoten boende har han eller hon rätt till ersättning för hotellövernattning i Köpenhamnsom- rådet i samband med möten i . Om det finns särskilda skäl kan le- damoten i stället för boende i bostadsbestånd eller hotellövernatt- ning få ersättning för eget boende i . En ledamot som bor i en av bostäder och har ett eget boende i har rätt till ersättning för utgifter för dubbelt boende med ca . En ledamot har vidare rätt till ersättning för tolv hotellövernattningar i i samband med möten i Folke- tinget. Detta gäller dock bara under förutsättning att ledamoten inte har boende i bostadsbestånd, inte får ersättning för eget boende och inte hel- ler får ersättning för dubbelt boende. Ledamöterna har också rätt till tolv ho- tellövernattningar i den valkrets där han eller hon valts om det är rimligt med hänsyn till avståndet mellan valkretsen och den plats där ledamoten är bosatt. Detta gäller dock inte ledamöter som valts för en valkrets i . Folktingets ledamöter har rätt till ersättning för utgifter som uppkommer i samband med resor som genomförs inom ramen för uppdraget i . De har rätt till årskort hos DSB, kollektivtrafikföretaget och i tunnel- banan i . Årskorten får inte användas för något annat än uppdraget i . Det lämnas också ersättning för broavgifter och färjeöverfarter, liksom för inrikes flyg. Taxi ersätts inom vid resa från och till Christiansborg och , mellan Christiansborg och vissa järnvägsstationer och mellan Christiansborg och metron. Vid utrikes tjänsteresor ersätter Folke- tinget taxi mellan ledamotens bostad och . Utanför ersätts taxi mellan bostad och järnvägsstation/flygplats bara om det inte finns lämplig kollektivtrafik. 11 REGLERINGEN AV LEDAMÖTERNAS EKONOMISKA VILLKOR I NÅGRA ANDRA LÄNDER Ersättning för egen bil kan lämnas om bilresan ersätter en inrikes flygresa och kostnaden för bilen inte blir högre än flygresan. Vid utrikes tjänsteresor, exempelvis med utskott, delegation eller studieresor, ersätter kost- nader för hotell och transport. Närmare regler om inrikes och utrikes tjänsteresor finns i ett särskilt regle- mente som innehåller bestämmelser om bl.a. vilka kriterier som ska vara upp- fyllda för att det ska vara fråga om en tjänsteresa, vem som har rätt till ersätt- ning, traktamente, kostavdrag, utnyttjande av bonuspoäng, reseförsäkring samt ersättning för hotell, telefoni och egen bil. En ledamot av som lämnar uppdraget i samband med ett val eller på grund av sjukdom har rätt till ett s.k. eftervederlag. grundarvodet och betalas ut som den tidigare le- damoten varit ledamot av , dock lägst 6 månader och högst 24 må- Från eftervederlaget ska vissa inkomster avräknas. 12 månaderna görs det dock ingen avräkning förrän inkomsterna uppgår till ett visst belopp. Eftervederlaget kan förlängas 12 månader om det föreligger En medlem som lämnar vid ett val eller på grund av sjukdom kan även få kostnader för utbildningsinsatser betalda. ens storlek beror på hur den tidigare medlemmen tjänstgjort i Folke- Ersättningen är skattefri. Ledamöter av har även rätt till s.k. Folketingspension. krävs tjänstgöring för att omfattas av pensionssystemet. ion betalas inte ut som grundarvode eller eftervederlag. har 169 ledamöter () som väljs . Stortingspresidenten leder arbetet i tillsammans med fem visepresi- denter. Stortingsrepresentanternas ekonomiska villkor regleras i lov om godtgjørelse for stortingsrepresentanter (stortingsgodtjørelsesloven) och lov om pensjonsord- ning for stortingsrepresentanter og regjeringsmedlemmar (stortings- og regje- ringspensjonsloven). Stortingsgodtjørelsesloven innehåller regler om bl.a. arvode och ersättning för tjänsteresor samt om avgångsförmåner. I lagen finns även bestämmelser om vad som gäller vid arbetsskada och dödsfall och om återkrav. Arvodet till stortingsrepresentanterna, med undantag för stortingspresiden- ten, bestäms av efter förslag av lønskommisjon. Arvodet uppgår till ca . Förste vice stortingspresidenten har ett tillägg om av arvodet. Övriga vicepresidenter har ett tillägg om på arvodet. Det gäller även utskottsordförandena. Vid ledighet betalas arvode . I vissa fall, bl.a. vid sjukdom och vissa offentliga uppdrag, kan representanten efter beslut av president- skapet få behålla arvodet under ledigheten utöver de . 11 REGLERINGEN AV LEDAMÖTERNAS EKONOMISKA VILLKOR I NÅGRA ANDRA LÄNDER En representant som inte fortsätter sitt uppdrag efter ett val kan ansöka om s.k. fratredelseytelse som motsvarar det ordinarie arvodet . Det krävs att representanten i ansökan redovisar sin ekonomiska situation. De som är aktivt arbetssökande eller ägnar sig åt nödvändig och relevant utbild- ning kan efter ansökan beviljas så kallad etterlön från det att rätten till fratredelseytelse upphör. Etterlönen uppgår till av arvodet och andra inkomster ska avräknas. har tillgång till omkring 140 möblerade lägenheter i varierande storlek i . Lägenheterna tillhandahålls utan kostnad till representanter som bor mer än från . Representanterna har rätt till ersättning för resor som görs inom ramen för stortingsuppdraget i enlighet med vad som gäller för statstjänstemän. För att resan ska ersättas krävs att den som huvudsakligt ändamål har uppdraget som stortingsrepresentant. Ersättning för medföljandes resekostnader lämnas som huvudregel inte. presidentskap kan dock efter ansökan besluta om att även en medföljandes resekostnader ska ersättas. Det krävs att detta är nöd- vändigt för tillvaratagandet av representativa funktioner. Ersätt- ning för nödvändig barnpassning under en tjänsteresa kan också lämnas efter beslut av presidentskapet. Barnet får dock inte vara äldre än och det krävs särskilda skäl. betraktas som representanternas fasta arbetsplats. Det innebär att resor mellan och bostaden (ordinarie bostad eller s.k. pendlarbostad) är arbetsresor som inte ersätts. Representanter som bor mer än från kan dock få ersättning för resor till och från då represen- tanten tillträder och avslutar uppdraget. Pensionssystemet för Stortingsrepresentanterna genomgick en reformering 2012. All tjänstgöring räknas och alla inkomster är pensionsgrundande till skillnad från det tidigare systemet där man uppnådde full pension tjänstgöring. Pensionen kan tas ut och det är möjligt att kombinera pension och arbete utan att pensionen sätts ned. riksdag – Eduskunta – består av 200 ledamöter som väljs i taget. Talmannen leder arbete tillsammans med två vice talmän. Ledamöternas ekonomiska villkor regleras i lagen 1947/328 om riksdags- mannaarvode och lagen 1967/329 om pension och anpassningsbidrag för riks- dagsledamöter. En ledamot har ett arvode som uppgår till ca . När en ledamot tjänstgjort i höjs arvodet till ca . uppgår arvodet till ca . Talmannen och de vice talmännen har ett arvode på ca respektive ca . 11 REGLERINGEN AV LEDAMÖTERNAS EKONOMISKA VILLKOR I NÅGRA ANDRA LÄNDER Ordförandena i det s.k. stora utskottet, grundlagsutskottet, utrikesutskottet, finansutskottet och revisionsutskottet har ett tilläggsarvode om ca Arvodet bestäms av arvodeskommission och utgör skatteplik- Utöver arvodet får ledamöterna en kostnadsersättning som ska täcka de merkostnader som uppdraget innebär. tefri och beloppets storlek beror bl.a. på ledamotens hemort. från andra valkretsar än och uppgår kostnadsersättningen till av arvodet, dvs. En ledamot som, utöver sin bo- stad i någon annan valkrets än eller , köper eller hyr en bostad i , Esbo, Grankulla eller för att utföra uppdraget har rätt till en kostnadsersättning som uppgår till av arvodet, dvs. Kostnadsersättningen till en riksdagsledamot som valts i valkrets är likväl om hans eller hennes bostad ligger längre än från . Ledamöter med fast bostad i huvudstads- regionen får en kostnadsersättning som uppgår till av arvodet, dvs. En ledamot har rätt till årskort för resa i första klass på järnväg och på vissa busslinjer som drivs av . Ledamoten har vidare rätt till ersättning för resa med flyg, buss och egen bil. Även andra resekostnader ersätts på samma sätt som för statstjänstemän. bestämmelser om under vilka förutsättningar en ledamot har rätt till ersättning Traktamente betalas inte ut under tid då ledamoten har rätt till kostnadsersättning, såvida det inte är fråga om en utlandsresa. En riksdagsledamot kan få ett s.k. anpassningsbidrag om han eller hon har till anpassningsbidrag förutsätter att ledamoten har tjänstgjort i un- Anpassningsbidraget beräknas på samma sätt som ålderspens- Bidraget uppgår dock alltid lägst till det belopp som motsvarar nio års Förvärvs- och kapitalinkomster ska räknas av från Riksdagsledamöternas pensionsålder är . Om ledamoten även tjänst- gjort som statsråd läggs pensionerna ihop till en enda pension. stäms utifrån tjänstgöringens längd och grundas på inkomsterna under de sista Det högsta pensionsbelopp som kan lämnas motsvarar av de genomsnittliga månatliga inkomsterna av tjänstgö- Det finns ett efterlevandeskydd till make och maka och underåriga barn i form av familjepension. Annan pension som ledamöterna tjänat in vid sidan av den politiska karriären ska samordnas med ledamotspensionen och kan leda till att pensionsbeloppet från sätts ned. 11 REGLERINGEN AV LEDAMÖTERNAS EKONOMISKA VILLKOR I NÅGRA ANDRA LÄNDER House of Commmons (underhuset) har 650 ledamöter och leds av en talman (the Speaker) och tre vice talmän (). Efter en mediegranskning som visade att det förekommit oegentligheter kring rätten till kostnadsersättning inrättades en fristående myn- dighet, Parliamentary Standards Authority (IPSA), för att hantera ledamöternas rätt till arvode och andra ersättningar. Vidare inrättades the Compliance Officer for IPSA som har i uppgift att undersöka misstankar om att en ledamot fått felaktiga utbetalningar. I uppdraget ingår även att på begäran av en ledamot pröva beslut av IPSA att helt eller delvis vägra att betala ut begärd ersättning. The Compliance Officer utses i taget och rap- porterar till , men är i övrigt helt fristående från IPSA och par- lamentet. Pågående och avslutade utredningar publiceras på internet, liksom klagomål som getts in utan att ha lett till ytterligare utredningsåtgärder. –2018 initierades ett femtiotal ärenden hos the Compliance Officer, mestadels av allmänheten och media men även av partierna och IPSA i sam- band med myndighetens review of . Rätten till ersättning regleras i The Scheme of MPs’ Business Costs and Expenses. Regelverket är indelat i tio kapitel med ett inledande avsnitt som innehåller grundläggande principer som gäller både för ledamöter och IPSA:s verksamhet.