eunbil · H70N4D18D5 · 2020-01-01 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som presenterades . 1.Godkännande av den preliminära dagordningen 2.(ev.) (a) Aktuella lagstiftningsförslag som rör finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. 4.Presentation av ordförandeskapets arbetsprogram Det kroatiska ordförandeskapet ska presentera sitt arbetsprogram för Ekofin för . Ärendet har inte tidigare behandlats i . På Ekofinområdet avser ordförandeskapet fokusera på åtgärder som syftar till att uppmuntra reform- och konvergensprocesser i medlemsstaterna, fördjupa den inre marknaden, stärka EU:s ekonomiska och finansiella roll internationellt samt motverka negativa finanspolitiska effekter som följer av demografiska trender. lyfter särskilt fram fem inriktningar för detta arbete. Den första handlar om att stärka den ekonomiska och monetära unionen. Dels genom fördjupning av bankunionen, inklusive vidare arbete med den gemensamma insättningsgarantin, dels genom fortsatta åtgärder för att minska andelen nödlidande lån i EU. Ordförandeskapet avser också säkra en överenskommelse om budgetinstrumentet för konvergens och konkurrenskraft i euroområdet, samt instrumentet för konvergens och reformer. Den andra inriktningen handlar om att utveckla kapitalmarknadsunionen. Detta genom särskilda insatser för att implementera utestående delar i den ursprungliga och reviderade handlingsplanen för kapitalmarknadsunionen, men även genom att definiera nya prioriteringar som ska leda till antagandet av en ny handlingsplan. Hållbarhet pekas ut som en särskilt viktig faktor i detta arbete. Den tredje inriktningen gäller budgetfrågor, som att slutföra EU:s förfarande för ansvarsfrihet , implementera budgeten och samt arbeta på riktlinjer för budgeten 2021. Inom ramen för EU:s långtidsbudget för perioden –2027 kommer särskild vikt läggas vid att avsluta förhandlingarna om egna medel samt vid kampen mot bedrägerier. Den fjärde inriktningen berör skattefrågor. Här framhålls bl.a. att internationella skatteregler bör anpassas till globalisering och digitalisering för att säkra rättvis beskattning samt att denna sker där värde skapas. Vidare att skattesystem bör utformas så att de bidrar till att motverka klimatförändringarna. I den femte och sista inriktningen avser arbeta vidare med att stärka tullunionen och tulladministrationernas arbete vid de externa gränserna för att bl.a. stärka skyddet av unionens medborgare och dess finansiella intressen. Man kommer bl.a. försöka nå en överenskommelse om inrättandet av ett instrument för ekonomiskt stöd för tullkontrollutrustning och av ett åtgärdsprogram för tullfrågor som förhandlas inom ramen för 2 (8) Ordförandeskapet anser vidare att man i syfte att bl.a. förenkla för näringslivet och minska de långsiktiga kostnaderna bör inleda arbetet med att etablera en enda kontaktpunkt för tullformaliteter i EU, s.k. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar ordförandeskapets arbetsprogram för . Att regeringen välkomnar arbetsprogrammet innebär inte att regeringen ställer sig bakom alla frågor som ordförandeskapet avser arbeta med. Regeringen redovisar sin ståndpunkt för respektive initiativ inför att de behandlas i rådet. Kommissionen ska presentera den årliga hållbara tillväxtstrategin, den årliga förvarningsrapporten samt förslag till rekommendation till euroområdet. Rådet ska hålla en första diskussion om de ekonomisk-politiska aspekterna av dessa dokument. Rapporterna behandlas i inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Detta blir det första tillfället för behandling inom den europeiska planeringsterminen . De sociala- och sysselsättningspolitiska aspekterna av dessa dokument kommer att behandlas i inför möte i . publicerade kommissionen den årliga hållbara tillväxtstrategin (ASGS), den årliga förvarningsrapporten (AMR) samt förslag till rekommendation till euroområdet . Därutöver publicerades utkast till den gemensamma sysselsättningsrapporten och en rapport om den inre marknaden. Dessa dokument utgör tillsammans starten europeiska planeringstermin. planeras fortsatt behandling av dessa dokument i berörda rådskonstellationer inför Europeiska rådets möte , som ska ge vägledning inför medlemsstaternas rapportering om åtgärder inom den europeiska planeringsterminen. väntas även behandla rekommendationen till euroområdet. 3 (8) I samband med publiceringen av rapporterna meddelade kommissionen att den europeiska planeringsterminen framöver ska utökas i syfte att bidra till att medlemsstaterna når FN:s hållbarhetsmål i Agenda och till EU:s målsättning om att uppnå klimatneutralitet till 2050. Detta som en del av kommissionens ökade fokus på klimat- och miljömässig hållbarhet, inklusive det meddelande om En europeisk grön giv som lanserades . Den årliga hållbara tillväxtstrategin Till årets upplaga har vissa modifieringar gjorts och rapporten, som tidigare hette den årliga tillväxtöversynen, har bytt namn till den årliga hållbara tillväxtstrategin. Inom strategin definieras fyra dimensioner som ska vara vägledande för medlemsstaternas strukturreformer, sysselsättningspolitik, investeringar och finanspolitik: miljömässig hållbarhet, produktivitetsförbättringar, rättvisa och makroekonomisk stabilitet. Kommissionens förvarningsrapport om makroekonomiska obalanser utgör starten på det årliga makroekonomiska obalansförfarandet. I rapporten undersöker kommissionen om det verkar finnas obalanser i respektive medlemsstat och motiverar varför ett antal medlemsstater kommer att bli föremål för fördjupad granskning av kommissionen . Utifrån dessa granskningar kommer kommissionen att avgöra om makroekonomiska obalanser föreligger eller inte. I årets förvarningsrapport gör kommissionen bedömningen att tretton medlemsstater ska granskas, däribland som har varit föremål för djupgranskning även . Kommissionens granskning av motiveras utifrån den privata sektorns höga skuldsättning och bostadsmarknadens funktionssätt. Kommissionen lämnar förslag till rekommendation till euroområdet som helhet. I rekommendationen uppmanas medlemsstaterna i euroområdet att fortsätta vidta åtgärder för att uppnå en inkluderande och hållbar tillväxt samt ökad konkurrenskraft. Det handlar bl.a. om att bedriva en differentierad finanspolitik inom euroområdet, om att motverka 4 (8) segmentering på arbetsmarknaden och att göra framsteg i fördjupningen av EMU. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar årets hållbara tillväxtstrategi och kan på ett övergripande plan ställa sig bakom de prioriteringar som kommissionen föreslår för den ekonomiska politiken i EU. Regeringen anser att det är viktigt med ett integrerat jämställdhetsperspektiv i . Regeringen anser att sunda offentliga finanser är en förutsättning för hållbar och inkluderande ekonomisk tillväxt och sysselsättning. Vad gäller planeringsterminen anser regeringen att den även fortsättningsvis bör fokusera på sina kärnfrågor som rör att säkerställa sunda offentliga finanser, förebygga och korrigera makroekonomiska obalanser, främja hållbar ekonomisk tillväxt och välfungerande arbetsmarknader. Regeringen stödjer vidare ambitionen att därutöver integrera hållbarhet i den europeiska terminen. Ett för jobb och inkluderande tillväxt bygger enligt regeringen på samverkan mellan tillväxt, konkurrenskraft och sociala framsteg i EU:s medlemsstater. är det viktigt att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna rörande den ekonomiska politiken (inklusive på skatteområdet), sysselsättningspolitiken, utbildningspolitiken och sociala frågor även fortsättningsvis respekteras. Regeringen välkomnar förvarningsrapporten och kommande fördjupade granskningar, som kan bidra till att tidigt upptäcka makroekonomiska obalanser. Avseende fortsätter regeringen och berörda myndigheter att noga följa utvecklingen kring hushållens skuldsättning och bostadsmarknaden, där flera åtgärder har genomförts . Det finns skäl för att ge euroområdet som helhet visst fokus inom europeiska planeringsterminen, med tanke på dess särskilda utmaningar. Regeringen anser att det är viktigt att den europeiska planeringsterminen förblir ett ramverk för hela EU. 6.Utmaningar på skatteområdet som följer av digitaliseringen 5 (8) Rådet ska på initiativ från diskutera arbetet med digital beskattning. Överläggning har skett med skatteutskottet . Samråd med har skett och . pågår ett omfattande internationellt arbete inom för att motverka s.k. skattebaserosion och flyttning av vinster (base erosion and profit shifting, BEPS). Detta arbete har bland annat syftat till att säkerställa att vinster beskattas där de uppkommer och där värde skapas. En del av arbetet har varit inriktat på de utmaningar som digitaliseringen innebär för beskattningen. Det arbetet är nu inne i ett nytt skede och avsikten är att resultatet ska presenteras för G20 vid utgången av 2020. Arbetet är uppdelat i två delar, s.k. pelare, varav den första avser allokeringen av beskattningsrätt mellan stater och den andra fokuserar på kvarstående problem med BEPS. finns ingen global samsyn om vad som är ett lämpligt resultat av arbetet. Kommissionen förordade inför Ekofin en koordinerad EU-position i och i G20. Därefter har förslag behandlats på rådsarbetsgruppsnivå. Förslag till svensk ståndpunkt är generellt sett inte positivt till att koordinera en EU-position inom det internationella arbetet på det direkta skatteområdet. Att koordinera en sådan position är inte lämpligt eftersom den direkta beskattningen ligger inom medlemsstaternas befogenhet och medlemsstaterna bör ha möjlighet att självständigt kunna uttrycka sina åsikter och bevaka sina intressen i det internationella arbetet med direkt beskattning. Skattepolitiken på området för direkt beskattning utformas bäst på nationell nivå. Varje enskild medlemsstat har olika ekonomiska och politiska förhållanden. Nationella företagsskattesystem är utformade på ett sätt som passar näringslivsstrukturen i respektive medlemsstat. Det är viktigt att små, öppna och exportberoende ekonomiers intressen beaktas. För att medlemsstaternas ekonomier ska kunna utvecklas på bästa sätt är det därför viktigt att det finns ett utrymme att utforma skattepolitiken på området för den direkta beskattningen efter de förutsättningar som råder i respektive land. En gemensam ståndpunkt på EU-nivå i internationella samarbetsorganisationer riskerar att leda till att den mångfald och tillväxtpotential som finns bland EU:s medlemsstater inte tas tillvara på bästa möjliga sätt. 6 (8) 7.Den europeiska gröna given – ekonomiska och finansiella aspekter Kommissionen ska presentera ekonomiska och finansiella aspekter av sitt meddelande om en europeisk grön giv. Frågan har inte behandlats tidigare i eller i andra relevanta utskott. Kommissionens meddelande om en europeisk grön giv lades fram . Initiativet omfattar en färdplan och ett åtgärdspaket som syftar till att möta de klimat- och miljörelaterade utmaningar som EU står inför. Den gröna given är en ny tillväxtstrategi för EU som syftar till att ställa om politiken så att den främjar ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi med nettonollutsläpp och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Den ska också skydda, bevara och förbättra EU:s naturkapital och skydda allmänhetens hälsa och välbefinnande från miljörelaterade risker och effekter. I meddelandet konstateras att det finns ett behov av att ställa om politiken för energi, industri, produktion, konsumtion, storskalig infrastruktur, transporter, livsmedel, jordbruk, byggverksamhet, skatter och socialpolitik. Kommissionen avser därför återkomma med en rad lagstiftningsförslag och strategier . har diskuterat ett antal klimatåtgärder som också omnämns i kommissionens meddelande om en europeisk grön giv, däribland revidering av energiskattedirektivet och hållbar finansiering. godkände också en plan för det fortsatta arbetet med klimatåtgärder. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar meddelandet om en europeisk grön giv för Europeiska unionen och att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt under kommissionens mandatperiod. Ett rättsligt ramverk för klimat på EU-nivå bör lägga fast ett långsiktigt utsläppsmål om netto-nollutsläpp till samt vägledande principer för att nå detta mål. Förslagen bör bidra till att nå målet om netto-nollutsläpp , relevanta miljömål och grunda sig 7 (8) på samhällsekonomisk effektivitet. Regeringen välkomnar särskilt förslag med tydligt europeiskt mervärde. Regeringen anser att det är viktigt med ett integrerat jämställdhetsperspektiv på de finansiella och ekonomiska aspekterna av den gröna given. I den mån utgiftsåtgärder presenteras av kommissionen ska dessa finansieras genom omprioriteringar inom ramen för EU:s fleråriga budgetram eller kommande årsbudget-förhandlingar. Regeringen avser att återkomma till avseende de enskilda initiativen då dessa har presenterats. Det har i skrivande stund inte meddelats några övriga frågor 8 (8)