urf · H8A5URF1 · 2020-09-24 00:00:00 — Om utskottens samtliga vice ordförande skulle delta i ordförandekonferensens sammanträden skulle dock församlingen mer än fördubblas och uppgå till 45 personer. Det kan nämnas att inför införandet av enkammarriksdagens utskottsväsen anför- des att 15 ordinarie ledamöter syntes vara ett lämpligt antal för att utskotten skulle kunna arbeta i smidiga och effektiva former. Från den synpunkten borde i varje fall en övre gräns för utskottens storlek gå vid ungefär 20 platser (SOU 1969:62 s. 69 f.). Mot den bakgrunden bör utskottens vice ordförande ges rätt att delta i ordförandekonferensens sammanträden endast om ordföranden har förhinder att delta. Det krävs inte någon särskild reglering av denna rätt; i att vara vice ordförande ligger att ersätta ordföranden vid hans eller hennes för- fall. Finns det flera vice ordförande är det naturligt att de, i likhet med de vice talmännen, inträder i den turordning som deras beteckning anger. Det finns dock ingenting som hindrar att talmannen kallar även samtliga vice ordförande till ett visst sammanträde med ordförandekonferensen, om det finns skäl för det. I den mån det blir fråga om beslutsfattande är det dock enbart vice ordförande som ersätter en ordförande som deltar i beslut. Under pande- min genomfördes flera telefonmöten med ordförandekonferensen, då i stort sett samtliga ordförande och vice ordförande deltog. Syftet var att skapa bred förankring, diskussion och informationsspridning när det gällde ut- skottens arbete under de speciella förhållanden som rådde. Både ordförande och vice ordförande bör som få handlingarna inför varje sammanträde med ordförandekonferensen, så att de vice ordförandena kan följa arbetet i ordförandekonferensen och därmed ha goda förutsättningar att tjänstgöra om det skulle bli aktuellt. Förslagen i detta avsnitt innebär ändringar i 4 kap. 5 § och tilläggsbestäm- melse 4.5.1 samt en ny tilläggsbestämmelse 4.5.2 i riksdagsordningen. medalj i åttonde storleken tilldelas en ledamot som lämnar riks- dagen tjänstgöring i följd. Medaljen i tolfte storleken tilldelas en ledamot som lämnar tjänstgöring i följd. Medalj i tolfte storleken tilldelas också en ledamot som tjänstgjort i följd men inte , och som under av varit gruppledare, utskottsordförande, talman eller vice talman. medalj kan också tilldelas andra än ledamöter som har gjort särskilt eller synnerligen förtjänstfulla insatser för . beslutade riksdagsstyrelsen om tilläggsdirektiv till utred- ningen i fråga om medalj. I tilläggsdirektiven redovisas att den nu- varande riksdagsmedaljen har delats ut . Utdelandet av medaljen är oreglerat. Utredningen ska överväga en reglering av när en riksdagsme- dalj kan och bör delas ut, samt på vilket sätt det i så fall ska ske. Utredningen ska även ta fram ett förslag till reglering. Utredningen ska beakta beskattnings- reglerna. Den nuvarande riksdagsmedaljen finns i en storlek (). Utred- ningen ska överväga om riksdagsmedaljen ska finnas i två storle- kar, t.ex. respektive i diameter. Utgångspunkten är att den mindre medaljen ska delas ut under motsvarande förutsättningar som . Utredningen ska överväga om den större medaljen ska tilldelas t.ex.: •ledamöter som tjänstgjort i sammanlagt i stort sett minst tre val- perioder •ledamöter som varit gruppledare sammanlagt i stort sett minst en valperiod •ledamöter som varit ordförande i utskott eller sammanlagt i stort sett minst en valperiod •ledamöter som varit talman eller vice talman sammanlagt i stort sett minst en valperiod. Det bör vara talmannen som även fortsättningsvis beslutar om att tilldela en ledamot en medalj. Utredningen ska överväga om talmannen vid synnerliga skäl och efter samråd med gruppledarna även ska kunna besluta om att inte dela ut en medalj. Sådana synnerliga skäl skulle kunna vara om en ledamot aktivt valt att inte delta i riksdagsarbetet eller blivit dömd och skild från uppdraget som riksdagsledamot. Utredningen ska även överväga om en riksdagsmedalj ska kunna tilldelas andra än riksdagsledamöter om det finns särskilda eller synnerliga skäl. Riksdagsstyrelsen tillkallade en särskild utredare som fick i uppdrag att göra en översyn av vissa frågor om riksdagsledamöters rätt till ersättning. Utredningen ska beakta det arbetet. Utredningen ska dessu- tom beakta det arbete som bedrivs i utredningen om bl.a. offentliga belönings- system, vars direktiv regeringen beslutade om (dir. 2019:76). 21.2 Det offentliga belöningssystemet I har det funnits ett utvecklat ordens- och medaljvä- sen som omfattar bl.a. kungliga riddarordnar med ordenssällskap och ordens- utmärkelser. Kungliga Serafimerorden, Kungliga och Kung- liga Svärdsorden instiftades 1748 av . Kungliga instiftades något senare, 1772, av . Vid sidan av de kungliga ordnarna har även en rad olika minnes- och belöningsmedaljer delats ut. Många av regeringens och statschefens medaljer har gamla anor. De flesta är . Den äldsta medaljen, Serafimermedaljen, instiftades . Den äldsta av regeringsmedaljerna, , instiftades 1785. Före reformen 1975 var uttryckligen avsedd som belö- ning för medborgerliga förtjänster, för ämbets- eller tjänstemannagärning, för vetenskaper, vittra, lärda och nyttiga arbeten samt för nya och gagneliga in- rättningar. Svärdsorden var en militär orden och utdelades ursprungligen som belöning åt svenska officerare för tapperhet i fält och till sjöss. utdela- des den också som belöning för långvarig betydelsefull verksamhet inom För- svarsmakten. var avsedd att användas som belöning i de fall som Svärds- och Nordstjärneordnarna inte kunde komma i fråga. Den instiftades som en uppmuntran för insatser inom t.ex. jord- och bergsbruk, konster och handel. Det offentliga belöningssystemet med såväl ordnar som medaljer ändrades i grunden . Reformen av belöningssystemet sammanföll i tiden med ikraftträdandet av regeringsform som bl.a. innebar att statschefens ställning förändrades och att statschefens uppgifter i huvudsak blev ceremoni- ella. Reformen av belöningssystemet innebar framför allt att utdelandet av ut- märkelser inom Serafimerorden och till svenska medborgare upphörde. beslutades att utmärkelser inom och Svärdsor- den tills vidare inte skulle delas ut. Dessa båda ordnar är vilande. ändrade regeringen ordenskungörelsen så att det åter blev möjligt att dela ut utmärkelser inom ordnarna till medlemmar av det svenska kungahuset. () är namnet på ett kansli bestående av tio personer som på kungens uppdrag handhar olika ordens- och medaljfrågor. Den viktig- aste och ursprungligaste uppgiften är att bistå ordenskapitlet. Ordenskapitlet är de svenska ordnarnas högsta styrande organ och sammanträder en gång om året under ledning av kungen. bereder på uppdrag av riksmarskalksämbetet även inkomna medaljförslag till de kungliga medaljerna för slutgiltigt beslut av kungen.12 Medaljer tilldelas svenska och utländska medborgare av statschefen för framstående insatser inom samhället och även som minne av betydande per- soner eller viktiga händelser. Följande medaljer är de viktigaste. Serafimermedaljen tilldelas en person som genom humanitär eller allmänt samhällsgagnande gärning gjort sig synnerligen förtjänt. Medaljen hör till Se- rafimerorden men står direkt till kungens förfogande. Serafimer- medaljen är äldsta belönings- eller förtjänstmedalj. Medaljen utdelas mycket sparsamt (den har delats ut 13 gånger ). H.M. Konungens medalj, tidigare Hovmedaljen, instiftades 1813 som belö- ning för långvarig och trogen tjänst vid hovet. Den tilldelas svenska och utländska medborgare för särskilda förtjänster samt befattnings- havare vid Kungl. Hovstaterna för lång och trogen tjänst. Medaljen kan tilldelas i: •guld av tolfte storleken med briljanter att bäras om halsen i kedja av guld (förgyllt finsilver) •guld av tolfte storleken att bäras om halsen i kedja av guld (förgyllt finsil- ver) •guld (förgyllt finsilver) av tolfte storleken att bäras om halsen i Serafi- merordens band •guld (förgyllt finsilver) av tolfte storleken att bäras om halsen (högblått band) •guld (förgyllt finsilver) av åttonde storleken att bäras på bröstet i Serafi- merordens band •guld (förgyllt finsilver) av åttonde storleken att bäras på bröstet (högblått band) •guld (förgyllt finsilver) av femte storleken att bäras på bröstet (högblått band) •silver av åttonde storleken att bäras på bröstet (högblått band). Litteris et Artibus instiftades 1853 av kronprins (XV). Litteris et Artibus betyder ”för vitterhet och konst”. Medaljen utdelas för framstående konstnär- liga insatser inom främst musik, scenisk framställning och litteratur. Medaljen utdelas företrädesvis på och på Gus- . Medaljen utdelas i guld (förgyllt silver) av åttonde 12Detta avsnitt bygger huvudsakligen på uppgifter från kungahusets webbplats kungahu- . storleken och bärs på bröstet i högblått band (i särskilda fall i Serafimerordens band). På åtsidan av medaljen finns den regerande Konungens bröstbild och på frånsidan finns inskriften Litteris et Artibus omgiven av en öppen la- gerkrans. instiftades av Konung i samband med 80-årsdag 1945. Medaljen tilldelas för framstående konstnärlig verk- samhet. Medaljförläningen sker på . Medaljen är i guld (förgyllt silver) av åttonde storleken och bärs på bröstet i vitt-gult-vitt band med blå kantränder. instiftades av Konung vid avgång som ordförande i 1945. Den utdelas för nationell eller internationell humanitär verksamhet. Medaljen utdelas på . Medaljen utdelas i guld (förgyllt silver) av 8:e storleken och bärs på bröstet i vitt-gult-vitt band med röda kantränder. Kungliga jubileums- och minnestecken Inom kungahus har det funnits en tradition att vid olika tillfällen inrätta jubi- leums- och minnestecken för särskilda händelser. Det äldsta svenska bärbara jubileumsminnestecknet utdelades av 1778 till kronprins (IV) faddrar. Det senast inrättade kungliga jubileumsminnestecknet är kung jubileumsminnestecken III med anledning av 70-års- dagen 2016. Förslag om vem ska tilldelas en utmärkelse På kungahusets webbplats () finns information om att den som vill att en person ska tilldelas en svensk utmärkelse bör lämna ett förslag. Den som vill att en svensk medborgare ska få en kunglig medalj använder en för- slagsblankett som finns på webbplatsen och sänder den till Kungl. Maj:ts Or- den. Vem som helst kan föra fram ett förslag. 21.2.2Regeringens belöningsmedaljer och regeringens utmärkelse Professors namn Regeringen förfogar över vissa belöningsmedaljer. Regeringsmedaljerna har sina namn efter de inskrifter som finns på dem. Alla har de kungens bild på ena sidan (framsidan) och medaljörens namn på den andra. De finns i olika storlekar och ädelmetaller för att kunna återspegla en gradering av belönings- värda insatser.13 13Detta avsnitt bygger huvudsakligen på SB PM 2006:1 Regeringens belöningsmedaljer och regeringens utmärkelse Professors namn och uppgifter på Inskriften betyder Åt dem vars gärningar gör dem förtjänta av det. används för att belöna insatser för kulturella, vetenskapliga och andra allmän- nyttiga ändamål. Det ska vara personliga insatser på riksplanet. Vad någon gör på grund av en offentlig anställning eller ett offentligt upp- drag belönas – i konsekvens med vad som sägs i den proposition som föregick reform (prop. 1973:91 s. 26) – inte med . För insatser som har anknytning till en anställning eller ett uppdrag bör denna medalj komma i fråga bara om insatserna är synnerligen förtjänstfulla och överträffar vad som kan förväntas inom ramen för en mycket väl skött anställning eller ett mycket väl utfört uppdrag. Medaljen finns i guld av 18:e, 12:e, 8:e och 5:e storleken. Det antal personer som får är i genomsnitt, reform, cirka sju. Denna medalj delas ut till personer som rådigt och modigt räddat en människa i livsfara. Medaljen finns i guld av åttonde och femte storleken och i silver av åttonde storleken. Den delas sällan ut, i genomsnitt mindre än en gång . reform har denna medalj delats ut ett fåtal gånger och då med motiveringar och i sammanhang som knappast skiljer sig från vad som är ut- märkande för . Medaljen finns i guld av samma storlekar som och dessutom i silver av åttonde storleken. Medaljen i guld av femte storleken har delats ut till företrä- dare för renskötseln, . Den finns även i silver av åttonde storleken. Regeringens utmärkelse Professors namn har ett användningsområde som sammanfaller med medaljen quorums. Utmärkelsen är en ren hederstitel och delas ut främst för att belöna sådana insatser utanför den akademiska värl- den som har stor folkbildande eller på annat sätt allmännyttig betydelse. Det antal personer som får Professors namn är i genomsnitt ungefär detsamma som för , dvs. Frågor om att ge någon Professors namn ska väckas, beredas och avgöras på samma sätt som medaljärenden. Hur medaljärenden väcks och bereds Frågor om att dela ut regeringsmedaljer tas oftast upp som initiativärenden av statsråden. Förslag kan också komma från myndigheter eller andra. Oavsett hur ett medaljärende väckts ska det beredas på i princip samma sätt som andra regeringsärenden. Ärendet ska beredas i det departement inom vars område den presumtiva medaljören verkat. Ett riktmärke bör enligt SB PM 2006:1 vara att en och samma person inte får mer än en statlig belöning. Ett krav vid beredningen är därför att man tar reda på om personen i fråga har fått någon regeringsmedalj eller Pro- fessors namn. Även uppgifter om andra belöningar bör finnas i beslutsunderla- get, t.ex. uppgifter om medaljer som delats ut genom beslut av kungen (kung- liga medaljer). Noggranna uppgifter ska hämtas in om den tilltänkta medaljörens förtjäns- ter. Självfallet bör man också på lämpligt sätt försäkra sig om att han eller hon vill ta emot utmärkelsen. Innan ett medaljärende tas upp på ett regeringssammanträde ska ärendet beredas gemensamt med Statsrådsberedningen (rättschefens kansli) och dis- kuteras vid en lunchberedning eller annan beredning i statsrådskretsen. Reg- lerna om gemensam beredning gäller. Regeringens beslut i ett medaljärende innehåller normalt följande: •vilken medalj som delas ut (även uppgifter om metall och storlek). •hur medaljen ska bäras (18:e storleken runt halsen i en kedja av guld, 12:e storleken runt halsen i blått band med gula kanter, 8:e och 5:e storlekarna på bröstet i blått band med gula kanter). •vilket statsråd som ska överlämna medaljen. I beslutet ligger att medaljören ska ha äganderätt till medaljen. Den ska alltså inte lämnas tillbaka vid dödsfall. Att medaljer delas ut efter mottagarens död är mycket ovanligt, men rege- ringsmedaljerna För tapperhet i fält/till sjöss samt har tilldelats mottagare postumt . Det torde inte finnas något formellt hinder mot detta. En ordensintendent vid Kungl. har uttalat att han inte ser några hinder för att dela ut medaljen För berömliga gärningar postumt.14 Många organisationer och stiftelser har instiftat egna medaljer. Bland veten- skapliga medaljer märks , Vegamedaljen och Polhemspriset. Gemensamt för halvofficiella svenska belöningsmedaljer är att de har kungens porträtt med Hans Majestäts tillstånd. Vissa av de statliga förvaltningsmyndigheterna har möjlighet att på eget initiativ dela ut sina egna belöningsmedaljer. Försvarsmakten delar exempel- vis ut Försvarsmaktens förtjänstmedalj och Försvarsmaktens medalj för inter- nationella insatser. delar ut belöningsmedaljerna För för- tjänstfulla insatser, För rådigt ingripande och För internationella insatser. Stiftelsen Nationaldag delar ut plaketter och medaljer. Huvudmän för stiftelsen är rikets 21 landshövdingar. 14https:///2015/10/26/vad-galler-for-postuma-medaljer/ talman är stiftelsens ordförande. Bestämmelser för till- delning av stiftelsens kungliga förtjänstmedalj fastställdes och består av fem punkter: Medaljen tillverkas i förgyllt, kontrollerat silver, i 8:de storleken (). Åtsidan upptar porträtt av samt texten Frånsidan har samt korslagda fanor med omskrift Medaljen är krönt av dubbelsidig präglad krona. Medaljen är monterad med gult band med blåa kanter (). I bandet är monterat en vasakärve i förgyllt, kontrollerat silver. Förtjänstmedaljen, som är Stiftelsens högsta utmärkelse, tilldelas enskild person som erkänsla för synnerligen förtjänstfulla insatser för Stiftelsen eller dess verksamhet. Rätt att föreslå tilldelning Rätt att föreslå tilldelning av förtjänstmedalj äger: beslutar om tilldelning. Dock må, när särskilda skäl fö- religger, beslut fattas av Stiftelsens ordförande tillsammans med arbetsut- skottet (AU). Förtjänstmedalj utdelas på Nationaldag . Om särskilda skäl föreligger, kan utdelning även ske vid annat tillfälle. Stiftelsen delar även ut en förtjänstplakett i valörerna guld, silver och brons. Kraven för tilldelning är följande: •Förtjänstplakett i brons tilldelas en enskild person, som har gjort förtjänstfulla insatser för stiftelsen eller dess verksamhet. Tiden som arbetet har pågått bör normalt vara . •Förtjänstplakett i silver tilldelas en enskild person, som har gjort synnerligen förtjänstfulla insatser för stiftelsen eller dess verk- samhet. Tiden som arbetet har pågått bör normalt vara . •Förtjänstplakett i guld tilldelas en enskild person för utomordentliga insat- ser som är av synnerlig betydelse för stiftelsen och som har bestående värde. Berchska skalan, eller Mensura magnitudinis Nummorum, är en skala som anger storleken på svenska mynt och medaljer. Den är uppkallad efter dess skapare som publicerade den i sitt verk Beskrifning öfwer swenska mynt och kongl. Ursprungligen täckte skalan 26 storlekar, godtyckligt numrerade efter dia- meter. Exempelvis är en medalj med en diameter ”av femte storleken”, och en med en diameter är ”av åttonde storleken”. Vissa ”halvstorlekar” har tillkommit, t.ex. ”7½ storleken” med en diameter . finns varken mynt eller medaljer större än 18:e storleken. mäter 8:e storleken och motsvarar således 7½ stor- leken enligt Berchs skala. Medaljer från kungen och regeringen har normalt någon av följande sex storlekar. Tabell 22 Medaljers storlekar 33 (numera ) 21.2.5 Hur medaljer bärs har gett ut den korta handledningen Att bära ordnar och utmärkelsetecken (2010, andra reviderade upplagan, 2019). Av handledningen framgår att medaljer i original bärs till högtidsdräkt (motsvarande). Även mi- niatyrer kan bäras till högtidsdräkt men också till smoking i högtidliga sam- manhang. Till kavaj bärs endast medaljer i originalstorlek. Kring halsen bärs H.M. Konungens medalj i tolfte storleken i kedja eller band; damer bär dock medalj med stor rosett på bröstets vänstra sida. Efter ca 1830 var det oftast förekommande att kvinnor bar medaljer i en rosett på vänstra bröstet. När kvinnor började få medaljer i tolfte storleken (en bit in ) förekom det att medaljen hos dessa kvinnor, liksom hos männen, bars i band om halsen. kom dock kvinnor att bära medalj både i åttonde och tolfte storleken med rosett, vilket alltså är den ordning som råder . 21.2.6 Nit och redlighet Utmärkelsen nit och redlighet i rikets tjänst, , tilldelas den som har visat nit och redlighet såsom anställd hos staten under . Om den anställde avgår med pension eller om det finns någon annars särskild anledning, kan utmärkelsen komma i fråga anställningstid. Utmärkelsen består normalt av ett ur, ett konstglas eller en medalj efter den Medaljen, vars diameter är , ska präglas i guld. Medaljens framsida ska utformas på det sätt som Kungl. Utmärkelsen regleras i förordningen (1974:225) om utmärkelsen ”För nit och redlighet i rikets tjänst”. Det första svenska officiella jubileumsmyntet präglades 1721 för att markera 200-årsjubileet av () befrielsekrig. Därefter har jubile- ums- och minnesmynt utkommit regelbundet för att fira viktigare händelser. Följande minnesmynt med anknytning till har präglats:15 • riksdag , 1935, , . Diameter: , upp- laga: 663 815 • Regeringsformen , 1959, . Diameter: , upplaga: 504 150 • Tvåkammarriksdagen , 1966, Diameter: , upplaga: 1 023 500 • Ny regeringsform, 1975, . Diameter: , upplaga: 500 000 • riksdag tillbaka till , 1983, . Diame- ter: , upplaga: 400 000. 21.4 Minnesgåva till riksdagsledamöter Enligt uppgift från Kungl. tilldelades en riksdags- ledamot efter sju eller nio avslutade riksdagar i regel riddartecknet av Nord- stjärneorden, ibland i stället riddartecknet av . talman fick i regel kommendör av första klassen och efter fem till storkors av . Såvitt har kunnat spåras har en ledamot som avgår från fått en minnesgåva. Till en början gavs en minnesmedalj och kravet var minst två mandatperioders tjänstgöring. lämnas en minnesgåva efter en mandatperiods tjänstgöring. ersattes minnesmedaljen med en minnestavla. konst- och inredningsgrupp hade fått i uppdrag att låta framställa en sådan, i form av ett grafiskt blad. Det första bladet togs fram i en upplaga på 200 ex- emplar. När upplagan började ta slut togs en ny minnestavla fram. När även denna upplaga tog slut blev det nya diskussioner om vilken minnesgåva som skulle ges, inför valet . Diskussionerna fördes mellan talmannen och gruppledarna. Resultatet blev den nuvarande riksdagsmedaljen, som alltså har delats ut . Medaljen är utformad i förgyllt silver med blå-gult band 15Mynt till ära och minne – Svenska jubileums- och minnesmynt, riksbank i samar- bete med Kungl. Myntkabinettet, 2005. och på baksidan in under vilka år ledamoten har tjänstgjort i riksda- gen. Medaljen, samt två riksdagsnålar, delas ut till en ledamot som avslutar sitt uppdrag, om ledamoten sammanlagt tjänstgjort motsvarande i stort sett en hel valperiod. Medaljen bärs av herrar i band på bröstet, medan damer bär medaljen med rosett. Om ledamoten tjänstgjort än en valperiod till- delas vederbörande två riksdagsnålar i förgyllt silver. Det har inte gått att finna någon dokumentation av beslutet att dela ut en medalj. Det som finns är avtal med leverantören, , och fakturor när beställningar har gjorts, senast då 100 medaljer beställdes. Den totala kostnaden per medalj för herrar var då och och för damer och . fattade den dåvarande talmannen ett beslut om pin/nål för ledamöter och tidigare ledamöter av riksdag (dnr 2017- 2013/14). Beslutet har följande lydelse: Ledamöter och tidigare ledamöter av riksdag ska tilldelas en sär- skild riksdagpin/-nål, silverfärgad för aktiva ledamöter och guldfärgad för före detta ledamöter. Nålarna är exklusiva för ledamöter och tidigare ledamöter och får end- ast bäras av dessa. Beslut fattat av talmannen . Utredningen ska enligt tilläggsdirektivet beakta beskattningsreglerna. Efter kontakt med kan följande redogörelse ges. Minnesgåvor omfattas av bestämmelserna om personalvårdsförmåner i 11 kap. 11 och 12 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Enligt 11 kap. 14 § IL är de angivna gåvorna skattefria om vissa förutsättningar är uppfyllda. När det gäller minnesgåvor är en av förutsättningarna för skattefri- het att gåvan lämnas till ”varaktigt anställda”. Av allmänna råd framgår att ”varaktigt anställda” är anställda som har en sammanlagd anställ- ningstid om (t.ex. allmänna råd [SKV A 2018:34] om vissa förmåner för ). Av ställningstagande 2005 (, dnr 130 90548- 05/11) framgår att även uppdragstagare kan ges sådana skattefria gåvor som anges i 11 kap. 14 § IL, under samma förutsättningar som gäller för anställda. Följande sägs i ställningstagandet 2005: Enligt uppfattning kan en uppdragsgivare skattefritt också ge en uppdragstagare sådana skattefria gåvor som anges i 11 kap. 14 § IL under samma förutsättningar som gäller för anställda. Lagbestämmelsens krav beträffande minnesgåvor att det måste vara fråga om varaktigt an- ställda innebär när det gäller exempelvis kommunala förtroendemän att uppdraget ska ha pågått under . På förfrågan har företrädare för meddelat att deras slutsats är att gränsen för exempelvis kommunala förtroendemän också gäller för uppdraget som riksdagsledamot. Som exempel på en skattefri gåva nämnde i kontakterna en blomsterbukett. Vidare meddelade att ett diplom i en ordinär ram inte kan anses ha något marknadsvärde och därför är en skattefri gåva. 21.6 Medaljer för insatser i