rfr · H70WRFR10 · 2020-01-01 00:00:00 — Närtrafik ska enligt ses som ett komplement till den linjelagda kollektivtrafiken och är till för den som vill åka mellan landsbygd och tätort. ”vill kunna erbjuda någon form av transport på platser där resandet annars är för lågt för att möjliggöra vanlig kollektivtrafik.”333 5.2.2Samåkning – från Facebookgrupper till integrering med kollektivtrafiken – femårigt försök med mobilsamåkning är en småort i , . Tre städer ligger inom (, och ). hjälptes några personer åt att staka ut grundvalarna för ett system med mobilsamåkning med hållplatser, destinationer och sträckor. Man bearbetade kartmaterial och tog emot önskemål från resenärer. fick finansiering från och för att införa systemet Mobilsamåkning. Det var ett digitalt system som hjälpte de boende på landsbygden att enkelt och tryggt samordna resor med andra bygdebor. Det byggde på att man registrerar sig som användare för att samåka. En utvärdering visar att sammanhållningen i bygden stärktes, men bara ca av de vuxna (drygt 80 personer) var registrerade för tjänsten. Det anförs att det är svårt att nå den kritiska massa som krävs för att samåkning ska fungera riktigt bra.334 Mobilsamåkningen lades på is 2018 därför att ägaren, , inte längre hade ekonomiska resurser att underhålla plattformen. Intäkterna, per kilometer från de som samåkte, räckte inte. Antalet samåkningar hade minskat , en tendens som även andra byar har noterat.335 Som framgår av en VTI-studie är små orter som som har reseströmmar som går åt olika håll sårbara för förändringar bland de som samåker (säsongsvariationer, ändrade arbetstider m.m.).336 332Västra (2019). Uppföljning 2018 av målen i det regionala trafikförsörjningsprogrammet. 333Kjellberg (2019). ”Vi kan inte erbjuda kollektivtrafik överallt i regionen.” 334Västra (2018). ”Hållbart resande väst, Årsberättelse och verksamhetsuppföljning 2017.” 335Broddetorp, , se: . 336Berg m.fl. (2018). 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Skattungbyn, kommun – digital samåkningstjänst kommun har en folkmängd på närmare 7 000 invånare med en befolkningstäthet på fyra invånare per kvadratkilometer. Kommunen har två orter, huvudorten och Skattungbyn (med 300 invånare). För att få fler att åka tillsammans har Dalatrafik, IVL , och företaget gått ihop och utarbetat ett slags digital samordningstjänst som lanserades . Freelway har utvecklat den tekniska lösningen för samordningstjänsten. Dalatrafik lägger upp lediga platser som har gjorts tillgängliga för resenärer. Dalatrafik säger att man vill synliggöra de osynliga resorna.337 Tjänsten innebär att bilister kan lägga upp sina resor i en app och medpassagerare kan boka in sig för att följa med. lägger Dalatrafik in lediga platser i särskilda persontransporter, t.ex. serviceresor, som passerar Skattungbyn. Om man reser privat får man göra upp som vid vanlig samåkning, medan om man reser med Dalatrafik gäller månadskort eller biljett som köps i appen, precis som i linjetrafiken.338 Samordningstjänsten kopplar ihop transporter som har överkapacitet (privatbilar, skolbussar, sjuktransporter) med resenärer som saknar transportmöjligheter. En bilist som ska göra en resa går in i appen och anger när och vart han eller hon ska åka. En taxichaufför som har en körning till en ort i närheten lägger in resan i appen och kan på så vis få en annan passagerare med sig tillbaka. Den som vill göra en resa går in i appen och skriver in önskat datum och resmål. Det syns direkt om man får en matchning (se figur 8).339 337Rämgård (2019). ”Unikt projekt ska öka samåkningen inom byn.” 338SVT Nyheter, (2019), ”Så ska fler åka kollektivt i glesbygd – Skattungbyn testar ny metod.” 339Wåger (2019). ”Skattungbyn först ut med ny kollektivtrafik.” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Figur 9 Exempel på hur en resa ser ut i appen menar att det behövs ett helt nytt sätt att tänka kring kollektivtrafik i glesbygd. Det finns en privatbilism som kan utnyttjas av fler genom förtroendefull samverkan. Dalatrafik – som har besparingskrav på sig sedan man blev en del av Region – ser positivt på projektet och nya sätt att resa kollektivt. har visat intresse för att följa projektet.340 kommun ser Skattungbyn som en första början, sedan följer , och man hoppas även få med Mora.341 Samordningstjänsten ingår i projektet för levande landsbygd. Projektet arbetar med att öka möjligheten för landsbygdens befolkning att resa, med att skapa en mer kostnadseffektiv kollektivtrafik på landsbygden och öka dess marknadsandel, med att utveckla nya mobilitetslösningar på landsbygden samt utveckla en affärsmodell för samverkan mellan offentlig kollektivtrafik och kollaborativ persontransport. Projektet leds av IVL och finansieras av . Samarbetspartner är , Blekingetrafiken, Dalatrafik, Freelway, , kommun och . Projektet pågår 2018–2020. 340Orsa, att-resa-kollektivt.html. 341Rämgård (2019). 342https:///sidor/aktuell-forskning/forskningsprojekt/transporter/kollakoll.html. 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Skjutsgruppen har sin upprinnelse i att en dåvarande student i , Matttias Jägerskog, 2007 bjöd in ett par vänner till en Facebookgrupp och undrade om man skulle dela fordon. Grundidén bakom Facebookgruppen Skjutsgruppen var enkel: Om två personer skulle åt samma håll och det fanns en ledig plats i den enes bil så skulle den andre erbjudas att åka med. Kostnaden för transporten skulle delas lika, alternativt fick den ene åka med i utbyte mot att han eller hon körde nästa gång.343 Skjutsgruppen har 70 000 deltagare som är organiserade i över 600 lokala samåkningsgrupper. Jägerskog har rest runt och presenterar Skjutsgruppen i byar runt om i . Jägerskog framhåller att det viktiga är att det finns eldsjälar som verkligen tror på det här. ”Det är de som skapar den första samåkningsgruppen på orten, sedan växer det när de bjuder in vänner, och vänners vänner, och vänners vänners vänner.”344 Det finns tre olika varianter av lokala skjutsgrupper: samåkning på en viss sträcka (t.ex. pendlare), samåkning inom en region och samåkning där man delar ett gemensamt intresse eller en viss typ av resor. En app lanserades . Via den går det söka efter grupper, men även efter avgångar nära en själv. Skjutsgruppen samarbetar nämligen med samtliga länstrafikbolag. När man söker efter en resa i appen ser man också vilka turer som finns inom kollektivtrafiken.345 – samåkningstjänst i Läppe har en folkmängd om drygt 9 000 invånare och en befolkningstäthet på ca 25 invånare per kvadratkilometer. Huvudort i kommunen är med 4 500 invånare. Fyra mindre orter ingår i kommunen. Den minsta är Läppe med drygt 200 invånare. Enligt Region växer befolkningen och företagandet på landsbygden. Men minskad eller indragen kollektivtrafik är ett problem för många. Många i Läppe arbetspendlar, och det går färre och färre bussar. Byalaget Kreativa Läppe försöker råda bot på transportproblemen genom att satsa på samåkning.346 lanserades en samåkningstjänst som har finansierat och företaget utvecklat. I en app i mobilen ser man åkturer, samåkningar, serviceställen och paketutlämning (se figur 10). Appen ger även statistik. 343Löwemo (2019). ”Samåkning ska undsätta strandsatta på landsbygden.” 346Jennersjö (2019). ” Byalaget testar ny app för samåkning på landsbygden.” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Figur 10 Samåkningsappen, översikt Källa: Freelway. Den som vill samåka lägger upp en förfrågan om att få resa mellan punkt A och punkt B. Om man har tänkt ta bilen och har plats för någon lägger man in ett erbjudande. Själva tjänsten har en funktion som håller reda på om det finns matchningar och skickar en visering i mobilen.347 Samåkningstjänsten är en sluten grupp. Den som vill ha skjuts eller den som kan ta med någon i bilen ansluter sig till ett samåkningssystem. Den som samåker betalar milen till den som kör. Även den som inte har någon bil kan på så vis göra rätt för sig och ingå i samåkningssystemet. Samåkningsappen har rönt stort intresse och ingick 40 personer i den slutna gruppen användare.348 Läppe har inte någon lanthandel eller något serviceställe och de boende i Läppe måste åka till för att hämta ut paket. Introduktionen av samåkningstjänst i Läppe kommer även att innebära att ett digitalt skåp placeras i byn. När beställaren får ett sms om att paketet är framme i kan han eller hon gå in i Freelwaytjänsten och beställa transport till Läppe. hanterar transporterna i fasta rutter, , i samband med resor som tjänstemän ändå gör i trakterna. På detta vis tar man vara på existerande transportmöjligheter.349 348Byalaget Kreativa Läppe, e-post . 349Freelway, intervju . 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Åre kommun – från Facebookgrupper till samordnad samåkning Åre kommun är relativt stor till ytan. Den har sex tätorter med Åre som centralort. Invånarantalet i tätorterna varierar från drygt 200 till ca 3000 invånare. Befolkningstätheten är 1,6 invånare per kvadratkilometer. Åre kommun har på sin webbplats under ingången Samåkning länkar upplagda till Facebookgrupper som organiserar samåkning. Dessa Facebookgrupper för samåkning har funnits . Kommunen har emellertid ingen statistik eller uppgifter om aktiviteten i grupperna.350 Facebookgrupperna är skapade av privatpersoner. De flesta av samåkningsgrupperna är öppna grupper. På gruppens Facebooksida kan förare berätta för intresserade att de har ledig plats i bilen och ska resa till exempelvis flygplatsen i , eller att en önskar åka med någon från en plats till en annan. Det anges att en stor del av samåkningen är kopplad till sträckorna till och från flygplatserna i och , tågstationerna i och Åre och längre resor från t.ex. till Åre. Vad gäller betalning finns inga fasta regler för detta. De flesta delar på kostnaden för resan.351 I pågår två projekt varav det ena har syftet att undersöka vilka möjligheter som finns att samordna besöksnäringens transporter med lokaltrafiken och de boendes resor. Målet är att hjälpa besökare att ta tåget till fjällen och de boende att nå den mer frekventa lokaltrafiken längs utan att åka i egen bil. vill man se på möjligheterna att genom samordning öka utbudet av resor i området.352 Projektet är ett Leaderprojekt som drivs av Södra Ekonomiska förening.353 Projektet ska undersöka möjligheterna att samordna transporter av bybor, gäster, paket m.m. via ett samordningsverktyg som Freelway utvecklar. Det kommer bl.a. att innebära ett mer ordnat sätt att samordna samåkning på än genom Facebooksidor. Projektet kommer även att titta på frågor rör ersättningsmöjligheter. Tester med samordning av transporttjänster startade i februari 2020.354 5.2.3 Transport som tjänst – några kommun- och regionprojekt – integrerad samåkningstjänst i en MaaS är till ytan det minsta länet i landet. Länet har tio tätorter, varav fyra har mellan 2 500 och 4 000 invånare. Blekingetrafiken konstaterar att det finns ett behov av transporter som dagens kollektivtrafik inte klarar av att möta. startade Blekingetrafiken ett utvecklingsprojekt för att bättre förstå kollektivtrafikens framtida roll. Man ville få en bättre förståelse för konsekvenserna av digitalisering, elektrifiering och delningsekonomi m.fl. trender samt initiera nya 350Åre kommun, e-post . 351Åre kommun, e-post . 352Åre kommun, e-post . 353Åre kommun e-post . 354https:///2020/02/12/nu-borjar-vi-med-samakning-i-sodra-arefjallen/. 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR mobilitetslösningar för landsbygden där utbudet av kollektivtrafik är sparsamt. Blekingetrafiken ville bl.a. undersöka om och hur samåkning kan fungera tillsammans med kollektivtrafiken i . Projektet inleddes med en undersökning av invånarnas transportbehov. Man förde dialog med potentiella resenärer för att utveckla idéer. Man fann att en grundläggande faktor för resenärerna var säkerhet. För att utveckla en dynamisk och flexibel kollektivtrafik behövs en tjänst som användarna kan känna sig säkra och trygga med. Man fann vidare att det finns en stor potential i regionen i form av privatbilar som skulle kunna utnyttjas för att utveckla en ny mobilitetstjänst för personer som bor i områden med färre kollektivtrafiktjänster. Utvecklarteamet baserade arbetet i nästa steg på idén att invånare skulle sälja tjänster genom att erbjuda sina privata fordon. Frågan hur man skulle integrera en samåkningstjänst i en med existerande kollektivtrafik diskuterades.355 Utvecklingsgruppen tog fram en webbapplikation, men man stötte på problem med affärsmodellen, närmare bestämt att det är olagligt för privata och offentliga organisationer att ta betalt för en resa i en privatbil om det inte finns en taxilicens. Man kom fram till att plattformen måste fungera utan några formella incitament som regleras av myndigheter. Lösningen blev att det är upp till individerna som använder systemet att antingen dela på kostnaden eller att erbjuda gratis skjuts till andra. Dessa transaktioner sker utanför appen. En grundläggande funktion i appen är att samåkare efterfrågar en resa och att förare lägger upp en hämtning. När en förare påbörjar en resa kan han eller hon aktivera den resan i appen, och den skickar en signal till resenären. Hämtaappen strävar efter att blanda samåkning och kollektivtrafik. Det sker genom att det i appen finns en karta över alla Blekingetrafikens hållplatser. På detta vis kan resenären välja att antingen samåka från resans start till slut, där det går, och/eller att växla till kollektivtrafik vid en lämplig hållplats. Om resenärer väljer att klicka på en hållplats på kartan i appen blir han eller hon uppdaterad med realtidsinformation från trafikbolaget och kan gå vidare till funktionen Reseplanerare och köpa en biljett (se figur 11). 355Olsson och (2020). ”Public Transport as a Provider of MaaS in Rural Areas: an (Im)Possible Mission?.” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Figur 11 Anslutning till det offentliga transportnätet i Hämta-appen Källa: och (2019). En testversion introducerades för boende och bilister i (ort med 600 invånare). Genom testerna ville man veta mer om beteende och incitament, t.ex. om det är miljöaspekten, att man kan få betalt eller den sociala aspekten som motiverar till samåkning. Forskare vid använde data från 61 unika användare tillsammans med intervjuer med både användare och projektorganisationen. Intervjuerna fokuserade på användningen av tjänsten, upplevelsen och reflektioner över fördelar och nackdelar med denna typ av MaaS på landsbygden.356 Forskarna pekar bl.a. på att en metaanalys av samåkning visat att samåkning i allmänhet avtar med stigande ålder. För att samåkning ska attrahera äldre personer måste man bättre förstå deras erfarenheter och krav. Vidare är en viktig aspekt i samåkning tätheten. Innan man börjar fila på förbättrad kvalitet i tjänsten bör det finnas tillräckligt många personer som potentiellt sett kan komma att använda den. Detta är ett stort hinder på landsbygder. Forskarna bedömer att MaaS skapar transportmöjligheter på landsbygden men att det finns framtida utmaningar.357 Testversionen fick inte så stort genomslag bland de boende i som man hade hoppats på. Blekingetrafiken anför dock att testet har gett bra återkoppling. Av de intervjuer som genomfördes med användare framgick bl.a. att appen ansågs vara komplicerad och icke-användarvänlig. 356Olsson och (2020). 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Region framhåller att man kommer att använda erfarenheterna man har fått så här långt för att ta nya steg i utvecklingen. Det finns inte någon fastställd tidsplan, men man är medveten om att det behövs nya sätt att trafikera landsbygden på. I regionens förslag till nytt trafikförsörjningsprogram 2020–2023 är landsbygden med som en viktig del av kollektivtrafikens utveckling. Man vill förbättra möjligheterna att bosätta sig där man önskar och inte bara längs de starka stråken.358 Värmlandstrafik och Dalatrafik – integrering av transporter i app Infospread tog 2015 fram en app för Värmlandstrafik. I denna är närtrafik och anropsstyrd trafik integrerade i ordinarie app (se figur 12). Figur 12 Värmlandstrafik, integrering app Företaget gjorde samma integration för Dalatrafik 2016. Närtrafik med områdesupptagning i län integrerades (se 5.2.1).359 Infospread betonar att målet inte är att alla måste börja använda en app, t.ex. äldre personer, utan att målet är att erbjuda de som vill det möjligheten att boka via en app. I går av beställningarna via appen och direkt in i systemet. På detta sätt sparar man in på alla de samtal där användaren kan sköta beställningen själv. Information om utbudet är vidare en nyckelfråga. Tillgängligheten blir större i och med att man visar hela utbudet i en app.360 358Region , e-post . 359Infospread, intervju . 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Den östra länsdelen av består av 15 kommuner som samverkar inom . Kommunerna i fråga skiljer sig åt vad gäller areal, invånarantal och befolkningstäthet. Vissa kommuner har större befolkningsunderlag medan andra har ca 20 invånare per kvadratkilometer eller mindre. har skapat en strukturbild för som beskriver ett antal strategier för att nå tillväxt och en hållbar utveckling. Att på olika sätt skapa tillgänglighet är en central utgångspunkt för att nå olika mål om regional utveckling. Beroendet av egen bil för att ta sig till jobb, studier och fritidsaktiviteter är stort på landsbygden. Om man använder kollektivtrafik är väntetiderna mellan olika transportslag ofta långa.361 I samarbete med bl.a. och Samtrafiken genomför projektet . Projektet går ut på att pröva olika tjänster för kombinerad mobilitet på landsbygd och i mindre tätorter. Invånare på landsbygden ska kunna ta sig till arbete, studier och fritidsintressen utan att vara beroende av egen bil, som kollektivtrafiken i sin klassiska form med stora bussar är dyr. Det gäller att utnyttja de resurser som redan finns i nya smarta lösningar.362 Projektet bygger på förstudien leds av och är finansierat av . En större pilotstudie av MaaS på landsbygd genomförs i tre mindre byar och går ut på att lokala delningstjänster erbjuds vid sidan av kommersiella mobilitetstjänster på en digital plattform som tillhandahålls av det offentliga. En plattform tas fram som samlar flera resetjänster på ett ställe där man kan planera, boka och betala sin resa. Till att börja med kartläggs invånarnas behov på de tre orterna. Steg två är att lansera en mobilapp och i ett tredje steg knyts de tjänster som invånarna efterfrågar till appen. genomfördes informationsträffar och dialogmöten i , och för att ta fram ett utbud av mobilitetstjänster som svarar mot invånarnas behov och önskemål. Några av de önskemål som framkom vid träffarna var möjligheten för resenären att styra sina restider genom anropsstyrd trafik, möjligheten till bildelning (där försäkring ingår och med ett fast ersättningssystem), en "handlarrunda" som innebär att skolbussen eller något annat tillgängligt fordon kör pensionärer och andra daglediga till närbelägna tätorter samt minibussar som kör invånarna till gemensamma fritidsaktiviteter.364 I projektet ingår också att identifiera och mobilisera tjänsteleverantörer som erbjuder de efterfrågade tjänsterna. I och med att och finansierar den tekniska plattformen kan leverantörerna erbjuda sina tjänster utan höga kostnader. En av utmaningarna i erbjuda mobil- 361Skaraborgs kommunalförbund, e-post . 362Wårenius (2019). ”Tre små orter i blir först att testa nytt sätt att åka – utan egen bil.” 363Berg m.fl. (2018). 364Wårenius (2019). 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR itetstjänster på landsbygden är att ett litet antal invånare på stor yta inte skapar förutsättningar för tillräckliga intäkter för tjänsteleverantörerna.365 Både upphandling av plattform och mobilisering av tjänsteleverantörer genomfördes , och sker tester av tjänsten. Tjänsten kommer bl.a. att innehålla kollektivtrafik, närtrafik, taxi, samåkning, bildelning samt lokal bilpool. Orusts kommun – mobilitetshubb i Orusts kommun består till stora delar av tätbebyggd landsbygd, vilket gör det kollektiva resandet svårt, och den procentuella andelen resor som sker med bil är hög jämfört med andra landsbygder. Eftersom är en ö med stor in- och utpendling framför allt söder ut mot och finns det också en trängselproblematik över broarna. är en tätort i Orusts kommun och är belägen söder om kommunens centralort . Or- ten har ca 930 invånare. Orusts kommun är partner i projektet och Retur (ett projekt finansierat av ) tillsammans med , och . Syftet med projektet är att undersöka hur man kan skapa hållbara och smartare resmöjligheter på landsbygden. Mobilitetshubb i är ett delprojekt i Tur och Retur-projektet.366 Mobilitetshubb i handlar om förutsättningarna för hur en knutpunkt för olika typer av mobilitet på landsbygden skulle kunna användas för att underlätta anslutning till kollektivtrafikstråken. Ett av de största problemen för en hållbar mobilitet på landsbygder är den första och sista milen, med andra ord anslutningen till så kallade starka stråk där kollektivtrafikutbudet är gott. Projektet har inledningsvis tittat på vilka tjänster som bör ingå i en sådan mobilitetshub. Några idéer som kommit fram i arbetet och som kan komma att testas i är bilpool och cykelpool, leverans av matkassar till busstationen, underlättad samåkning samt privat biluthyrning. utfördes undersökningar för att fastställa resmönstren till och från samt att hitta lösningar som svarar mot Orustbornas mobilitetsbehov. kommer lösningar att testas.367 5.2.4 Service som tjänst Ett forskningsprojekt pågår 2016–2020 vid (Mistra) som undersöker hållbar tillgänglighet och mobilitetstjänster. Projektet skiljer mellan tillgänglighet som uppnås genom kroppslig förflyttning (persontransport), genom att föremål som förflyttas (godstransport) och genom virtuell förflyttning. Det senare förutsätter tillgång till internet. 365Skaraborgs kommunalförbund, e-post . 366Orusts kommun, e-post . 367Orusts kommun, e-post . 368Mistra/SAMS, presentation, se: lopoly_fs/1.780075.1550157794!/Kramers.pdf. 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Det framhålls att vi kommer att prenumerera på tjänster. kan ske genom digitala lösningar som ger minskad efterfrågan på godstrans- Användare får tillgång till gods (paket) via e-handel. av företag, men längre fram kommer detta att skötas av drönare och självkö- Digitala lösningar ger också minskat avstånd till service genom lokalisering av tjänster och arbete. Det kan ske i form av sista-milen-tjänster, men också delade kontor, kontorshubbar och mobilitetshubbar.369 En ingenjörsstudent har startat en obemannad lanthandel på landsbygden ut- Den obemannade lanthandeln innebär att butiken är låst fram till dess att kunden låser upp den med mobilt bank-id. Inne i affären plockar kunden varor från hyllor och kylskåp. Betalning sker via självskanningskassa De boende i området uppskattar butiken. Man har sedan starten haft 85 kun- der per dag i genomsnitt. Planen är att utveckla konceptet till ett franchisefö- räknas som största skärgård och den näst största Skärgården utanför brukar delas upp i två huvuddelar, den norra delen med som centralort i söder och i norr, re- spektive den södra delen med som centralort i norr och i Servicen är otillräcklig för boende i skärgården. För de boende i södra delen har paket levererats till , vilket inneburit att boende i skärgården måste åka en halv dag fram och tillbaka för att hämta ut paket. människor från att beställa hem paket. Inom ramen för projektet Ö för Ö som drivs med projektmedel från lands- bygdsprogrammet 2014–2020 (som delvis finanserias av Europeiska jord- bruksfonden för landsbygdsutveckling) och med medfinansiering av länssty- relsen startade ett försöksprojekt med gemensam paketleverans. Syftet är att ge service så att man ska kunna leva och bo i skärgården.371 Projektidén är att kartlägga var boende och företagare på de olika öarna får sina paket levererade med de paketdistributörer som är verksamma i länet. synliggöra hur det faktiskt ser ut skapar en ökad förutsägbarhet för boende och