rfr · H80WRFR2 · 2020-11-25 00:00:00 — I tabellen nedan redogörs för antalet avslag på ansökan om studiemedel för personerna i målgruppen. Besluten som redovisas avser bara helt avslag, dvs. ärenden där personen inte har rätt till något studiestöd alls. Knappt 300 personer fick avslag på sin ansökan om studiemedel . En majoritet av dessa uppfyllde inte ålderskravet för att beviljas studiemedel, dvs. personen hade sökt studiemedel för studier på grundskolenivå och/eller gymnasial nivå men var för ung. Studiemedel kan lämnas tidigast fr.o.m. det andra kalenderhalvåret den studerande fyller . fick ca 230 personer avslag på sin ansökan om studiemedel på grund av att studietakten var för låg eller att de sökande hade andra ersättningar, vilket innebar att de därmed inte hade rätt till studiemedel. Ett tjugotal sökande som fick avslag på sin ansökan hade inte uppnått tillräckliga studieresultat med studiemedel och beviljades därmed inte studiemedel. CSN uppger att huvudregeln är att studerande ska ha bedrivit tidigare studier i normal takt. Vad som är normal takt skiljer sig åt mellan olika skolformer. Det kan enligt CSN innebära att en person har klarat av sina studier eller att en person har klarat alla moment som framgår av utbildningsplanen.138 Ett tjugotal personer fick avslag för att de inte uppfyllde kravet på minimigräns för studietid, dvs. personernas studietid var kortare än . 138CSN, mejl . Tabell 11 Beslutsgrunder vid avslag på ansökan om studiemedel för elever i målgruppen 1–6 Dubbla stöd studiemedel/rekryteringsbidrag Uppehållstillstånd har löpt ut7 Ogiltig skola/utbildning Källa: CSN, mejl . 1En person kan ha fått flera avslag och därför förekomma fler än en gång i tabellen under . 2Det är vanligt att det finns flera hinder för ett bifallsbeslut i samma ärende. Vissa beslutsgrunder medför att ansökan ska avslås direkt, utan vidare utredning av övriga beslutsgrunder. Då ligger samtliga beslutsgrunder för avslag kvar i ärendet och finns med i tabellen, trots att alla beslutsgrunder inte är utredda. Ett enskilt avslag kan därför generera flera beslutsgrunder. 3En person som fått avslag kan även ha fått bifall . Tabellen avser endast ett helt avslag. 4Tiden i denna tabell avser datum för beslut och inte ansökansperiod. 5Med hösten avses under kalenderåret. Med våren avses under kalenderåret. 6På grund av sekretess har kolumner med färre än tre elever ersatts med asterisk. 7Tillståndet har antingen löpt ut och en studerande har inte ansökt om förlängning , eller så löper tillståndet ut mellan prövningen av ansökan av studiemedel och studieperiodens start och den studerande har ännu inte ansökt om förlängning. Relativt många personer i målgruppen har tidigare beviljats studiehjälp. Enligt CSN kan dessa personer komma att ansöka om studiemedel för en period som är längre än . CSN konstaterar att myndigheten ännu inte har avslagit några ansökningar på den grunden.139 Studerande med studiemedel måste redovisa studieresultat för att kunna beviljas fortsatta studiemedel. I sitt remissvar på utkastet till lagrådsremissen Uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå framhöll CSN att det kan komma att bli svårt att inom ramen för studiestödssystemet bedöma frånvaro från gymnasiestudier och om de studerande har uppnått tillräckliga studieresultat.140 139CSN, telefonintervju . 140CSN (2016), Utkast till lagrådsremiss Uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, , dnr 2016-110-8793. CSN prövar studieresultat när en studerande som tidigare fått studiemedel ansöker om studiemedel för ytterligare studier, t.ex. vid fortsatta studier inom den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskola. undantag när CSN inte gör någon prövning av tidigare studieresultat för fortsatt rätt till studiemedel, t.ex. vid studier på ordinarie gymnasieskola eller när en studerande ska studera på eftergymnasial nivå. som har tillstånd enligt regler om uppehållstillstånd och studerar på en gymnasieskola behöver inte uppvisa några studieresultat för att få nya studiemedel för fortsatta studier på gymnasieskolan eller när han eller hon för första gången påbörjar gymnasiala studier inom den kommunala vuxen- utbildningen eller på folkhögskola.141 Bedömningen av i vilken omfattning den studerande har klarat sina studieresultat har enligt CSN i praktiken orsakat relativt lite problem. Endast 21 av 5 602 av eleverna i målgruppen fick avslag på sin ansökan om studiemedel med motiveringen att uppnådda studieresultat inte var tillräckliga. Den låga siffran beror enligt CSN delvis på att flera av de studerande ansökte om studiemedel (tidigare hade de studiehjälp) och då görs det inte någon prövning av studieresultaten. och har olika regelverk när det gäller vilka krav som ställs på studieaktivitet. CSN ser inte några behov av att samordna dessa Enligt kan mer än fyra timmars frånvaro under en månads tid i gymnasieskolan medföra att eleven inte längre har rätt till studiebidrag och övriga ersättningar, eftersom han eller hon inte betraktas som Detsamma gäller för elever som studerar inom den kommunala vuxenutbildningen eller på folkhögskola. Enligt CSN är det inte rimligt att dessa ganska strikta krav även ska gälla vid prövning av om en person har rätt till uppehållstillstånd enligt regler 141CSN, mejl . Se 3 kap. 6 och 7 §§ studiestödslagen (1999:1395). 142CSN, telefonintervju . 143CSN, telefonintervju . 11 Samverkan och ansvarsfördelning 11.1 Dialog och samverkan mellan myndigheter 11.1.1Migrationsverkets organisation och arbete med tillfälliga Till följd av regler om uppehållstillstånd inrättade nationella samordningsavdelning ett tillfälligt kansli för att samordna arbetet med ansökningar om tidsbegränsade uppehållstillstånd som hanterades vid fyra regionala kontor. Det s.k. gymnasiekansliet tog fram stödmaterial i syfte att underlätta genomförandet och den praktiska hanteringen av lagstiftningen. Gymnasiekansliet avslutade sitt arbete när myndigheten i princip hade avgjort ansökningarna som var relaterade till dessa regler.144 nationella samordningsavdelning inrättade därefter ett förlängningskansli för att hålla ihop myndighetens arbete när det gäller asylrelaterade förlängningsansökningar, inklusive förlängningsansökningar relaterade till regler om uppehållstillstånd. Förlängningskansliet inrättades för att hantera den stora mängd förlängningsansökningar som väntades inkomma . Kansliet, som upphörde , bestod av representanter från regioner och avdelningar, t.ex. rättsavdelningen I och med inrättandet av förlängningskansliet tillkom ett forum där bl.a. dessa frågor kunde samordnas mellan regioner och med hjälp av avdelningarna (t.ex. migrationsrättsenheten som tillhör rättsavdelningen, kommunikationsavdelningen och digitaliserings- och utvecklingsavdelningen). Avdelningarna har i sin tur regelbundna kontakter med andra myndigheter och andra aktörer, t.ex. migrationsrättsenheten som har haft kontakt med för att ta fram stöd- och styrmaterial och kommunikationsavdelningen som har arbetat med att kommunicera och förtydliga information till enskilda kommuner på webbplats och i sociala medier.145 11.1.2Socialstyrelsens dialog och samverkan med berörda aktörer När det gäller ensamkommande barn har i regeringsuppdrag att utgöra ett för barn och unga upp till som är asylsökande och har uppehållstillstånd eller som har fått ett avslag på sin ansökan om asyl. I uppdraget ingår att hålla sig uppdaterad om situationen för ensamkommande barn och unga samt att synliggöra konsekvenser som lagen har fått för dem som tidigare kommit till landet som ensamkommande barn. 144Migrationsverket, Skypeintervju . 11 SAMVERKAN OCH ANSVARSFÖRDELNING för ensamkommande barn tog hösten 2018 initiativ till en dialog med chefer från 13 myndigheter, t.ex. och , samt SKR. Vid detta möte konstaterades att det inte fanns någon nationell bild av hur kommunernas beredskap såg ut för de personer som skulle beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd. initiativ till att göra en kartläggning.146 Därutöver tog cen- trumet initiativ till flera dialoger på medarbetar- och enhetschefsnivå. dessa dialogmöten på tjänstemannanivå har flera frågor lösts. dialogen handlade i första hand om frågor som rörde boende och försörjning för vissa av de ansökande ungdomarna, som enligt 1 § första stycket 3 LMA var att betrakta som s.k. tillståndssökande.147 Enligt har mötena med CSN, , och SKR varit viktiga, eftersom de har inneburit ett fördjupat samarbete Det formella ansvaret för frågorna ligger dock inte på utan på övriga aktörer, inte minst och Bedömningen är att dessa möten har inneburit att oklarheter har minskat i omfattning, och i viss mån retts ut.148 Förutom den ovan nämnda dialogen med myndigheter och SKR har för ensamkommande barn också fört dialoger med barnrättsorganisationer, t.ex. Röda Korset, , Dessa dialoger har enligt inneburit att oklarheter har identifierats, t.ex. om vilka gym- nasieutbildningar som kan ge möjlighet till förlängda tidsbegränsade uppe- hållstillstånd samt att myndigheten fått information om hur den nya möjligheten till uppehållstillstånd påverkat personer i målgruppen. Enligt finns det en samsyn mellan berörda aktörer om vilka frågor som har uppstått till följd av genomförandet av lagstiftningen. och fortsatt dialog bedöms vara viktigt även i fortsättningen eftersom det fortfarande finns obesvarade frågor och nya uppkommer. Till följd av dialogerna klargjordes att betydligt färre personer än vad som inledningsvis antogs skulle beröras av effekterna av kammarrättsdomen från Att det klargjordes att det i praktiken handlade om en betydligt mindre grupp än förväntat var viktigt för målgruppen. hoppas att deras kartläggningar 2018 och 2019 om kommunernas beredskap att ta hand om personer som omfattas av den aktuella lagstiftningen också har varit till stöd i frågor om boenden samt för att hantera ansökningar om försörjningsstöd för dessa personer.149 146Se (2018). 147Socialstyrelsen, intervju . 11 SAMVERKAN OCH ANSVARSFÖRDELNING Den s.k. ensamkommande barn-gruppen har bidragit till att problem för personer som omfattades av reglerna för den nya möjligheten till uppehållstillstånd har kunnat lyftas upp och diskuteras. Gruppen är en nationell arbetsgrupp under Samverkansdelegationen med uppdrag att initiera och koordinera myndighetsgemensamt utvecklingsarbete med syfte att skapa bra förutsättningar för mottagandet av ensamkommande barn. är samordnande part och övriga deltagare är länsstyrelserna, och . Arbetsgruppen träffas regelbundet och sammanlagt 6–8 gånger per år.150 Gruppen hanterar frågor om mottagandet av ensamkommande barn under såväl asyltiden som tiden efter uppehållstillstånd. I arbetet ingår t.ex. att –utbyta information och stödja parternas samverkan kring frågor som är av betydelse för att processen kring mottagandet av ensamkommande barn ska fungera tillfredsställande –hålla samman frågor kring systemet för anvisning och fördelning när det gäller att ta emot ensamkommande barn –analysera mottagandets förutsättningar och utvecklingsområden . 11.1.4 Kommentarer från aktörerna Aktörerna anser att en väl fungerande och strukturerad samverkan och dialog mellan berörda aktörer är viktigt för att lagstiftningen och regelverket kring den nya möjligheten till uppehållstillstånd ska fungera så effektivt som möjligt. Flera intervjuade aktörer, t.ex. SKR och , anser att den oklara ansvarsfördelningen mellan de berörda har haft negativa effekter på verkställighetsarbetet när det gäller tillfälliga lagen.151 Även representanter för olika yrkeskategorier inom skolan – lärare, skolledare samt studie- och yrkesvägledare – delar denna uppfattning.152 anser att det har uppstått oklarheter eftersom skärningspunkten mellan och ansvarsområden är otydlig.153 Exempelvis , CSN och Lärarnas yrkesetiska råd framhåller att verkställighetsarbetet inte har påverkats negativt i någon större utsträckning. CSN konstaterar att myndighetens implementering av den nya möjligheten till uppehållstillstånd gått bra. CSN uppger att de i begränsad utsträckning har samverkat med andra berörda myndigheter, även om man naturligtvis har haft ett fortlöpande informationsutbyte. CSN har framför allt haft kontakt och 150Sveriges Kommuner och Regioner, möte och , intervju 2020- 151Folkbildningsrådet, intervju , , intervju , och Kommuner och Regioner, Skype-intervju . 152Lärarförbundet, telefonintervju , , Skypeintervju , och , intervju . 153Socialstyrelsen, intervju . 11 SAMVERKAN OCH ANSVARSFÖRDELNING dialog med i samband med handläggning av ärenden.154 uppger att många av de frågor som har diskuterats i flertalet fall har varit kända, eftersom de har kommit myndigheten till handa via t.ex. deras upplysningstjänst och vid regionala dialogmöten med huvudmän för kom- konstaterar att lagen, trots vissa oklarheter, tillämpas av Inledningsvis uppkom frågor om huruvida lagen kunde tillämpas och om tillståndssökande kunde beviljas olika typer av stöd. områden där klargöranden har efterfrågats gäller innebörden av uppnådda studieresultat och aktiv närvaro i gymnasieskolan. på problematiken i lägesrapporter och 2020 som lämnats på uppdrag av regeringen samt i lägesbilder och , se kapitel 6. hade det varit önskvärt att och i ett tidigt skede fått i gemensamt uppdrag att informera om lagen. uppdrag hade sannolikt minskat den osäkerhet som har funnits.156 SKR hänvisar till en hemställan till regeringen om överläggning och översyn av den s.k. gymnasielagen (dnr 19/01131). har detta ärende avslutats.157 har haft ett möte med SKR och i en skrivelse (Ju2019/03385/L7) till SKR redovisat vilka åtgärder som regeringen har vidtagit för att möta de behov som enligt SKR bör åtgärdas. skrivelsen anges bl.a. uppdrag att redovisa exempel på utbildningar som har legat till grund för uppehållstillstånd eller förlängning på grund av dessa bestämmelser, olika insatser inom utbildnings- och arbetsmarknadsområdet och det tillfälliga bidraget på i budgetpropositionen till kommuner som har tagit emot ett stort antal nyanlända. SKR har genomfört drygt 40 länsvisa informations- och utbildningsmöten för att tillgodose behovet i landets kommuner (och hos frivilligorganisationer) Dessa möten genomfördes oftast i samarbete med läns- styrelserna som organisatör (ibland med civilsamhället som organisatör, t.ex. Röda Korset och ). Vid flera möten medverkade Migra- tionsverket och även . SKR har därutöver också anordnat webbsända heldagskonferenser om tillfälliga lagen under Information har också förmedlats återkommande i samband med SKR:s månadsvisa webbsändning Agenda för integration. lagstiftningen och tolknings- och tillämpningsproblematik varit återkom- mande teman i flera av för chefer inom utbild- ningsförvaltningar och den kommunala vuxenutbildningen, integrations- och arbetsmarknadsenheter och för socialchefer. Utöver detta vill SKR peka på att de myndighetssamråd som har före- kommit har tagit mycket tid i anspråk och krävt stora arbetsinsatser för de 154 CSN, telefonintervju . 155 , Skype-intervju . 156 , intervju . 157 , mejl . 11 SAMVERKAN OCH ANSVARSFÖRDELNING berörda myndigheterna och organisationerna i syfte att försöka klargöra regelverket.158 Enligt finns det en osäkerhet om hur intyg ska utformas. Det har hänt att enskilda handläggare på har gjort olika bedömningar utifrån liktydiga intyg. Lagen är utformad så att det inte går att byta inriktning eller utbildning, vilket har skapat problem och en onödig inlåsningseffekt. Det finns också en osäkerhet hos studie- och yrkesvägledare om personerna bör vägledas till utbildningar som inte ger gymnasiebehörighet.159 menar att aktörerna borde ha haft ett tydligare ansvar. Genomförandet av reglerna har sett olika ut i kommunerna, och studie- och yrkesvägledare har fått olika svar på samma frågor beroende på vem de har talat med, t.ex. enskilda handläggare på och kommunernas utbildningsförvaltningar samt enskilda skolledare. Frågorna har rört om en person kan läsa viss del på grundnivå som han eller hon läser på gymnasial nivå, t.ex. med yrkespaket, och personer som går på individuella program.160 Andra frågor som återkommit rör enligt vad som menas med att delta aktivt i sina studier och vilka regler som gäller vid förlängning av tidsbegränsade uppehållstillstånd, dvs. om närvaron eller uppnådda resultat är avgörande för att få förlängt tidsbegränsat uppehållstillstånd. Föreningen anger att studie- och yrkesvägledarna återkommande fått hantera frågor som rör ekonomiskt bistånd, studiestöd och boende, men också psykosociala problem, trots att det i själva verket är andra yrkesgrupper som borde arbeta med dessa frågor.161 och upplever att det har saknats en genomtänkt strategi från de involverade aktörernas sida.162 uttrycker förståelse för att inte kan uttala sig om skolspecifik lagstiftning, men anser att myndigheten har det huvudsakliga ansvaret för att genomförandet av reglerna fungerar på ett ändamålsenligt sätt. konstaterar att lärare brukar förlita sig på och den information som de tillhandahåller.163 Bristen på information har inneburit att ansvaret för tillämpningen hamnade hos lärare, rektorer samt studie- och yrkesvägledare.164 uppger att de frågor som har diskuterats i dialogen med andra myndigheter i flertalet fall har varit kända. Frågorna har uppkommit på olika sätt, t.ex. via , vid myndighetens regionala dialogmöten med huvudmän för vuxenutbildning och möten med lärare och studie- och yrkesvägledare. Frågor om tillämpningen av tillfälliga 158Sveriges Kommuner och Regioner, Skype-intervju . 159Folkbildningsrådet, intervju , och (2020). 160Sveriges , intervju . 162Lärarförbundet, telefonintervju , och , mejl 2020- 04-02. 163Lärarförbundet, telefonintervju . 164Lärarförbundet, telefonintervju , och , mejl 2020- 04-02. 11 SAMVERKAN OCH ANSVARSFÖRDELNING lagen och hur denna lag förhåller sig till skolförfattningarna var återkommande vid de möten som ägde rum . Många frågor från skolorna som rör tolkning av regelverk och utbildningsinnehåll har också kommit in via Utifrån dessa frågor har sett över sin information på myndighetens webbplats. redogörs för de regleringar som gäller inom skolväsendet för gymnasieskolan och vuxenutbildningen och som kan vara aktuella för målgruppen. Inledningsvis kom det många frågor från studie- och yrkesvägledare, och och informerade om bestämmelserna vid regionala möten runt om i landet.165 CSN konstaterar att ändringarna i studiestödslagen innebar att personer som beviljades ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen har rätt att ansöka om studiestöd. Enligt CSN har det inte uppstått större gränsdragnings- eller tolkningsproblem för personer i målgruppen när de ansökt om studiestöd. CSN har framför allt haft direktkontakter och dialog med . Det har gällt ärendehantering när det har funnits oklarheter vid ansökningar. Dialogen har fungerat effektivt, och frågorna har i princip kunnat lösas. Studiestöd kan lämnas till dess avslagsbeslut vunnit laga kraft och en eventuell tidsfrist för frivillig avresa har löpt ut.166 CSN får ingen automatisk information från om förlängningsansökningar. Det innebär att CSN måste ta personlig kontakt med för att få information om ansökan om förlängning har avslagits.167 CSN har även haft dialog med SKR i frågor om målgruppens rätt till Den information som CSN har publicerat på sin webbplats är delvis ett resultat av de frågor som har uppstått i dialog med och Skolledarförbunds uppfattning är att de fick många frågor i samband med att reglerna trädde i kraft. Antalet frågor har därefter minskat. Det beror förmodligen på att skolorna och skolpersonalen löpande tillämpar och förhåller sig till reglerna.169 Enligt vänder sig medlemmarna mot att lagstiftningen är upplagd på ett sätt som gör att en huvudmans normala verksamhetsplanering, utifrån optimal studiemiljö, i praktiken ger migrationspolitiska konsekvenser.170 Lärarnas yrkesetiska råd anser att informationen från skolhuvudmännen i stort sett har varit tillräcklig. Enligt rådet har det inte, vad de erfar, uppstått några tillämpningsproblem om hur olika arbetsgrupper i skolan ska förhålla sig till reglerna. De flesta frågorna om reglerna och hur de ska tolkas kom inledningsvis från lärare på språkintroduktion. Rådet konstaterar att antalet 165 , Skype-intervju . 166 CSN, telefonintervju . 168 CSN, telefonintervju , och Kommuner och Regioner, Skype-intervju 169 , Skype-intervju . 170 , mejl . 11 SAMVERKAN OCH ANSVARSFÖRDELNING frågor har minskat . Enligt rådet beror det sannolikt på att den initiala osäkerheten delvis har lagt sig. De betonar att det kvarstår vissa frågor som behöver förtydligas, inte minst när det gäller risken för att lärare ska utsättas för otillbörlig påverkan.171 11.2 Information till kommunerna Nedan redogörs för kommunernas svar på frågor i arbetsgruppens enkäter om den information som de har fått från olika myndigheter när det gäller ekonomiskt bistånd, boende och gymnasial utbildning. 11.2.1Migrationsverkets och information till kommunerna när det gäller ekonomiskt bistånd Kommunerna ombads att bedöma om information från eller svar på frågor från och om tillämpningen av tillfälliga lagen har hjälpt kommunen att hantera ärenden som rör ekonomiskt bistånd. och har en allmän serviceskyldighet i frågor som rör respektive myndighets verksamhetsområde, dvs. den migrationsrättsliga lagstiftningen och socialtjänstlagstiftningen. Myndigheterna tillhandahåller allmänna råd som inte är bindande för kommunerna men kan ge vägledning. Enligt enkätsvaren anser av kommunerna att har gett ”ganska bra” eller ”mycket bra” information och svar till kommunerna när det gäller ekonomiskt bistånd. Motsvarande siffra är för kommuner med fler än 100 000 invånare. Av kommunerna svarar att information har varit ”ganska dålig” eller ”mycket dålig”. 171Lärarnas yrkesetiska råd, intervju . 11 SAMVERKAN OCH ANSVARSFÖRDELNING Diagram 18 Kommunernas uppfattning om information och svar på frågor kring ekonomiskt bistånd till personer i målgruppen av kommunerna anser att informationen från har varit ”ganska bra” eller ”mycket bra”. anser att informationen har varit ”ganska dålig” eller ”mycket dålig”. av kommunerna, inte minst de med fler än 100 000 invånare, anser att de inte kan bedöma om informationen från har varit bra eller dålig. Diagram 19 Kommunernas uppfattning om information och svar på frågor kring ekonomiskt bistånd till personer i målgruppen Ett tiotal kommuner kommenterar om de har fått hjälp och stöd från myndigheterna. Av dessa anger flertalet att det har varit knapphändiga svar, saknats klara direktiv och att informationen ibland har varit motstridig. Flera kommuner säger att de har fått söka information själva, t.ex. från 11 SAMVERKAN OCH ANSVARSFÖRDELNING myndigheternas webbplatser, medan andra kommuner uppger att man inte specifikt har efterfrågat information från myndigheterna utan i stället har förlitat sig på information från SKR. Det hade enligt kommunerna varit önskvärt om lagstiftningen på ett tydligare sätt hade specificerat ansvarsfördelningen mellan de olika aktörerna, t.ex. , och kommunerna. Avsaknaden av tydlig information i ett tidigt skede innebär att kommunerna har varit tvungna att bygga upp en omfattande stödverksamhet. Snabbare information hade inneburit att kommunen hade kunnat påbörja ett uppsökande arbete bland personerna i den aktuella målgruppen, både när det gäller ekonomiskt bistånd och boende. En återkommande kommentar från kommunerna, oberoende av kommunstorlek, är att stödet från SKR bedöms ha varit värdefullt både inledningsvis och under processens gång. 11.2.2Migrationsverkets och information till kommunerna när det gäller boende Av enkätsvaren framkommer att kommunerna bedömer att informationen och svaren på frågor från och har varit till hjälp i relativt liten utsträckning. Diagram 20 Kommunernas uppfattning om information och svar på frågor kring boende till personer i målgruppen 11 SAMVERKAN OCH ANSVARSFÖRDELNING Diagram 21 Kommunernas uppfattning om information och svar på frågor kring boende till personer i målgruppen