rfr · H80WRFR5 · 2020-12-18 00:00:00 — Enligt ut- vecklaren har kollektivtrafikbranschen i saknat enhetliga metoder för att mäta punktlighet, och det har därför varit svårt att göra jämförelser mellan trafikföretagen. Pünktlichkeit.ch använder samma beräkningsmetod för alla trafikföretag så att punktligheten i den schweiziska kollektivtrafiken nu kan jämföras. Rådata erhålls från Data Portal för kollektivtrafik. På webbplatsen kan man välja att visa statistik över 3 eller 5 minuters förseningar. Om en avgång ställs in, helt eller delvis, ingår inte de berörda stoppen i 530UVEK, der nationalen Infrastrukturnetze in der , . 531UVEK, Bahninfrastrukturfonds BIF, /bav/de/home/das- bav/aufgaben-des-amtes/finanzierung/finanzierung-infrastruktur/eisenbahnnetz/fi- nanzierungsquellen/bif-bahninfrastrukturfonds.html. 532Mejl från SBB . 533UVEK, Langfristperspektive Bahn, . BILAGA 6 INTERNATIONELL JÄMFÖRELSE AV JÄRNVÄGSTRAFIKENS PUNKTLIGHET Detta gäller även när data saknas helt och hållet för en avgång. Extra avgångar och ersättningstrafik ingår inte. Det referensvärde som presen- teras på pünktlichkeit.ch är förhållandet till ankomsttiden som anges i den pub- publicerar bara punktlighet utifrån den Analys av antal passagerarare som drabbas av förse- ningar, som t.ex. finns i SBB:s statistik för Kundenpünktlichkeit, kan enligt utvecklaren inte analyseras eftersom passagerarantal inte offentliggörs av tra- Av totalt järnvägar i ägs av SBB. Resterande är privatbanor, varav de största ägarna är BLS, Rhätische Bahn RhB, Matter- horn-Gotthard Bahn MGB och Südostbahn SOB. SBB Infrastruktur är en del av den statliga järnvägskoncernen och är för- valtare av den statliga infrastrukturen. På SBB:s banor körs 10 000 tåg som transporterar 1,2 miljoner passagerare och last . För att klara detta krävs säkra och pålitliga infrastrukturanläggningar. SBB Infra- struktur har 10 000 anställda som sköter planering, konstruktion, drift och un- derhåll. SBB Infrastruktur har som målsättning att skapa effektivast möjliga kapa- citetsanvändning och tillämpar en likabehandlingsprincip för alla järnvägsfö- retag. För att kunna ge största möjliga kundnytta arbetar man med noggrann planering av underhåll och drift som ska uppfylla krav på en lång- siktigt driftsäker anläggning. På så vis säkerställs att man uppnår en hög punkt- lighet. SBB Infrastruktur begär nödvändiga medel från staten för att upprätt- hålla och utveckla anläggningen. Enligt uppgift så innebär detta att SBB utar- betar prognoser och scenarier för vad som måste göras och vad det kommer att kosta, vilka den federala regeringen beslutar om anslag för.535 SBB är indelat i tre divisioner, varav en ansvarar för persontrafiken.536 SBB:s högsta prioritet är att transportera sina kunder till deras destination säkert och . Inom företaget arbetar 32 300 anställda för att 1 miljon passa- gerare ska komma fram . SBB betraktar tåg med avvikelser på +/–3 534 Pünktlichkeit.ch, Methodik: So wird gerechnet. 535 Mejl från SBB . 536 SBB Organisationsstruktur, /de/ueber-die-sbb/organisat- ion/organisationsstruktur.html. INTERNATIONELL JÄMFÖRELSE AV JÄRNVÄGSTRAFIKENS PUNKTLIGHET BILAGA 6 minuter som punktliga tåg. Man analyserar kontinuerligt fel och deras orsaker, utvecklar åtgärder och genomför dem.537 Med över tre miljoner användare är SBB Mobile den mest populära appen för kollektivtrafik enligt bolaget. Appen har utvecklats med hjälp av 300 000 testanvändare. Resenärer kan planera och betala för sin resa i appen. Under resans gång får resenären anpassad trafikinformation vid eventuella förse- ningar, och alternativa avgångar föreslås vid byten. Resenärer behöver få in- formation om trafikstörningar på ett tidigt stadium, få pålitliga prognoser och erbjudas alternativa resvägar. SBB arbetar för att förbättra störningsinformat- ionen och anpassa den för varje resenärs behov. Modeller för att göra pålitli- gare prognoser utvecklas kontinuerligt.538 SBB använder två olika tillvägagångssätt för att mäta punktlighet: dels punktlighet för tågen, dels punktlighet baserad på resenärsupplevelsen. SBB:s fokus är att förbättra punktligheten ur ett resenärsperspektiv. Därför använder man i första hand kundpunktlighet som den viktigaste indikatorn på punktlig- het. Kundpunktligheten definieras som andelen resenärer som kommer fram med mindre försening än . Man beräknar också hur stor andel som hinner med anslutande avgångar. Tabell 9 Definitionsskillnader mellan tågpunktlighet och kundpunktlighet Andel punktliga tåg av alla tåg Tåg betraktas som punktliga om de ankom- mer mindre än . Inställda tågavgångar omfattas inte SBB:s nät: Andel punktliga resenärer vid tågstationer Resenärer ankomna mindre än . för sent och med uppnådd anslutning SBB:s nät: av kunderna kom , och nådde sina anslutningar Källa: SBB, 2020. Tabell 10 Punktlighet för alla järnvägstransportföretag, mätt vid centrala driftspunkter för SBB-infrastrukturen Källa: SBB Statistikportal, 2020. lanserades utvecklingsprogrammet Kundenpünktlichkeit 2.0, där en grupp experter inledde ett arbete för förbättrad punktlighet. Expertgrup- pens analyser har visat att tidtabellen inte har tillräckliga reserver för att ta hand om mindre trafikstörningar. Andra faktorer som har bidragit till en bris- tande punktlighet är exempelvis personalplaneringen. har det funnits för få tillgängliga lokförare under högtrafik. 537SBB Pünktlich für unterwegs, /de/ueber-die-sbb/veran- twortung/die-sbb-und-ihre-kunden/puenktlichkeit.html. 538SBB Mobile, . BILAGA 6 INTERNATIONELL JÄMFÖRELSE AV JÄRNVÄGSTRAFIKENS PUNKTLIGHET underhåll har lett till svårigheter att hitta en lagom balans mellan att genomföra underhållsarbeten och upprätthålla en tillräcklig trafikering för En konflikt som framkommit är att den ökande efterfrågan på evenemangstrafik konkurrerar med infrastrukturförval- tarens planering för underhållsarbeten, eftersom dessa i synnerhet utförs som- SBB:s fokus för att förbättra punktligheten kommer att vara att skapa en robust tidtabell med större reserver i fråga om såväl fordon som personal. neringen för trafikering och underhåll behöver balanseras bättre. behöver infrastrukturförvaltarna meddela sina underhållsarbeten tidigare. och med det senaste tidtabellsskiftet har SBB gjort vissa kritiska anslutningar Detta innebär justeringar eller ibland till och med se- Man kommer också att fortsätta att utveckla ny teknik som AI inom simulering och modellering som kan stresstesta tidtabellsutformningen. Vid bytespunkter ska man introducera principen ”först in, först ut”. ankommer och avgår tåg till och från bytesstationer ofta nästan en- ligt taktfahrplanprincipen, vilket kan leda till konflikter vid trafikstörningar. framtiden kommer det tåg som är klart för avgång först att få starta först. detta sätt förhindrar man att förseningar överförs till flera avgångar. ver dock att resenärsinformationen förbättras på plats. Där det är möjligt kom- mer vissa bytespunkter att flyttas till andra stationer där det går att skapa byten mellan tåg över samma plattform, vilket förkortar bytestiden och gör anslut- ningarna mer pålitliga. Även denna åtgärd är viktig att kommunicera eftersom det krävs att resenärer förändrar invanda rutiner. Åtgärder som gör tidtabellen mer robust för störningar prioriteras före fler tåg eller snabbare körtider i systemet. En möjlig åtgärd som man överväger är att ta bort vissa stationsuppehåll för vissa tågtyper, under förutsättning att resor med andra tåg kan garanteras. SBB undersöker hur resenärer ställer sig till dessa initiativ genom kundundersökningar. SBB kommer att fortsätta att förbättra störningsinformationen. konsekvent information med bra prognoser är viktigt för resenärerna. rer kommer att kunna få push-aviseringar för enskilda tåg i SBB:s app. störningsinformation är central för kunderna, vare sig de får den via appen eller genom högtalarmeddelanden och skärmar på stationen eller i tåget. Inom forskningsprogrammet 4.0 som startades samarbetar SBB, BLS, SOB, RhB och VöV för att utveckla användandet av AI i ett nytt system för lång- och korttidsplanering av trafikeringen, vilket är tänkt att inte- greras med den operativa trafikledningen. Syftet är att effektivisera det befint- liga järnvägssystemet, och man hoppas kunna öka beläggningsgraden med upp Genom att på förhand utföra simuleringar för miljontals kom- binationer av tågvägar kommer systemet att presentera ett optimalt lösningsscenario, utifrån bästa möjliga kundnytta. Detta kommer att underlätta såväl för trafikledning som för resenärer eftersom 539 SBB Pressmeddelande, Kundenpünktlichkeit . INTERNATIONELL JÄMFÖRELSE AV JÄRNVÄGSTRAFIKENS PUNKTLIGHET BILAGA 6 det också är tänkt att leda till bättre störningsinformation. En första fas kom- mer att initieras men är tänkt att stegvis helt ersätta dagens system från 2028.540 Startschuss für stabileren Fahrplan und bessere Kundeninformation, . BILAGA 6 INTERNATIONELL JÄMFÖRELSE AV JÄRNVÄGSTRAFIKENS PUNKTLIGHET Med utgångspunkt från föregående kapitels redovisning av generella basfakta om järnvägssystemen i EU-länderna, och samt den mer utför- liga kartläggningen av förhållandena i , , , Neder- länderna och presenteras i detta avslutande kapitel en diskussion om vilka jämförelser som är möjliga att göra. Därefter presenteras ett sammandrag av ländernas olika system för måluppföljning och vilka åtgärder som har vid- tagits. Det sista delkapitlet omfattar ett resonemang om vilka slutsatser man kan dra för svensk del i syfte att förbättra punktligheten ur ett resenärsperspek- tiv. Detta delkapitel innehåller en jämförelse av förhållandena i de studerade län- dernas järnvägssystem och frågor kopplade till punktlighet. I tabellen på nästa sida presenteras olika indikatorer som bland annat redovisar huruvida landet har en avreglerad persontrafikmarknad eller ej, och om banunderhållet bedrivs inom infrastrukturförvaltarens organisation eller har upphandlats. Därefter jämförs andelen enkelspår i järnvägsnätet eftersom det påverkar möjligheten att återhämta en försening vid trafikstörningar. Sedan redovisas förekomsten av eventuella nationella mål för operatörer och infrastrukturförvaltare med bä- ring på punktlighet, och om det finns mål kopplade till kundnöjdhet. Vidare redovisas om länderna tillämpar ekonomiska incitament för att uppnå ökad punktlighet samt om de har restidgarantier för resenärer som är kopplade till trafikföretagens prestation gällande punktlighet. De två sista indikatorerna re- dovisar om länderna även mäter andelen försenade resenärer och inte enbart andelen försenade tågavgångar samt om man samlar in statistik om huruvida resenärerna hinner med anslutande avgångar vid bytespunkter eller ej. INTERNATIONELL JÄMFÖRELSE AV JÄRNVÄGSTRAFIKENS PUNKTLIGHET BILAGA 6 2020/21:RFR5 Tabell 11 Jämförelse av de studerade länderna för olika indikatorer med bä- ring på punktlighet ren för ökad punkt- Sammanställning: Ramboll, 2020. I tabellen på nästa sida redovisas en jämförelse mellan de studerade ländernas olika punktlighetsdefinitioner. Värdena anger den högsta tillåtna tiden vid för- seningar för att tågen fortfarande ska definieras som punktliga. Eftersom vissa länder har olika definitioner för lång- och kortväga trafik redovisas de separat. Mål för punktlighet och uppmätt punktlighet för de olika kategorierna jämförs. Observera att punktlighetsdefinitionerna skiljer sig åt eftersom vissa länders punktlighetsmått endast omfattar antalet framförda tåg medan andra länder även inkluderar inställda avgångar. redovisar ingen uppdelning mel- lan lång- och kortväga tåg, därav redovisas den sammanlagda punktligheten för båda kategorierna. 2020/21:RFR5 BILAGA 6 INTERNATIONELL JÄMFÖRELSE AV JÄRNVÄGSTRAFIKENS PUNKTLIGHET Tabell 12 Jämförelse av de studerade ländernas definitioner, mål och upp- mätta värden i fråga om punktlighet Sammanställning: Ramboll, 2020. 9.2Sammandrag av ländernas mål och åtgärder för ökad punktlighet I det här avsnittet redovisas ländernas huvudsakliga arbete för att förbättra punktligheten utifrån uppsatta mål och åtgärder. Det ansvariga departementet Transport- og följer löpande operatörernas prestationer såsom måluppfyllelse av inställda turer, förse- ningar, beläggningsgrad och kundnöjdhet. I koncessionsavtalet med tillämpas en incitamentsstruktur genom ett bonus–malus-system som baseras på resultatet av trafikföretagets operatörspunktlighet och kundnöjdhet. Bonus utgår först när operatörspunktligheten (enligt definitionen max och 59 sekunders försening) är . Infrastrukturförvaltaren Banedanmark har satt upp mål för kundpunktlig- het, där man gör en sammanvägning av tågens punktlighet och resenärsbelägg- ningen. Banedanmark tillämpar olika punktlighetsmål för olika trafikerings- avtal och operatörer. För DSB:s fjärr- och regionaltåg har man angett som mål för kundpunktligheten. För Arrivas regionaltåg har man som mål och för Nordjyskes regionaltåg . För DSB:s lo- kaltåg, som omfattar pendeltågstrafiken i , anges som mål. Banedanmark fastställer också mål för andelen försenade tåg definierade som Banedanmarks ansvar. För DSB:s fjärr- och regionaltåg anges , för Arriva , för Nordjyske och för DSB:s lokaltåg . En av Banedanmarks åtgärder för att förbättra punktligheten har varit att utveckla en ny prognosmodell som baseras på historiska punktlighetsdata och observationer. Modellen ska leda fram till nya punktlighetskrav för DSB. Ba- nedanmark och DSB har också beslutat att förbättra det direkta samarbetet mellan chefer och anställda i drifts- och trafikledningsenheter. Det finns också en gemensam styrgrupp för verksamheternas planerings- och driftsfunktioner INTERNATIONELL JÄMFÖRELSE AV JÄRNVÄGSTRAFIKENS PUNKTLIGHET BILAGA 6 i syfte att förbättra punktlighetsarbetet. Enligt Banedanmark har införandet av det nya signalsystemet ERTMS initialt lett till förbättringar av punktligheten, och man hoppas att det nya signalsystemet ska kunna minska antalet förse- ningar av dem som orsakas av signalfel. Det ansvariga departementet anger mål- och gränsvärden för olika indikatorer som följs upp med infrastrukturför- valtaren . För den långväga fjärrtågstrafiken utvärderas punkt- ligheten enligt definitionen förseningar på grund av spårunderhåll max , och för den så kallade närtrafiken är motsvarande gränsvärde 1,5 pro- cent. Kopplade till resultatmålen finns personliga ekonomiska incitament i form av bonusar till generaldirektören för och särskilda che- fer i organisationen. anger punktlig- hetsmålet (med max 5 minuters försening) för de långväga person- transporterna och (med definitionen max 3 minuters försening) för de kortväga. För lokaltågstrafiken i finns ett punktlig- hetsmål (med max och 29 sekunders försening) på . anger att man har arbetat med att fälla träd nära järnvägen, köpt in mera underhållsmateriel och satsat på att noggrannare planera för ban- arbeten och bättre förbereda vinterunderhållet. Myndigheten uppger också att man kan komma att behöva förlänga körtider för att säkerställa högre punkt- lighet. Operatören VR har investerat i nya fordon för per- sontrafiken och bemödar sig om att tillämpa höga upphandlingskrav för att få fordon med hög driftssäkerhet vid vinterförhållanden. Operatören anger att det är viktigt att det finns depåkapacitet för att smälta isbildningar på fordonen. En annan åtgärd som operatören har vidtagit är att genomföra speciella in- spektioner av fordonsparken och planera för att ha re- servpersonal vid strategiska platser i beredskap för att kunna snöröja lok och vagnar. Det ansvariga departementet Bundesministerium für Klimaschutz, Umwelt, Energie, Mobilität, Innovation und Technologie reglerar 10-åriga transportav- tal med operatörer där uppföljning av punktlighet utgör det viktigaste kvali- tetskriteriet. Avtalen har en incitamentsstruktur i form av ett bonus–malus-sy- stem där målvärden anges för punktlighet och upplevd punktlighet som base- ras på kundnöjdhetsutvärderingar. Punktlighetsmålet för lokaltågstrafiken är Infrastrukturförvaltaren ÖBB-Infrastruktur har som mål att planerade åt- gärder ska leda till 96 procents punktlighet med max 5 minuters försening för persontrafiken. ÖBB-Infrastruktur har prioriterat att åtgärda flaskhalsar, i synnerhet på bansträckor med låga hastigheter. Man har justerat körtider och stationsuppehåll. Genom att förstärka den operativa BILAGA 6 INTERNATIONELL JÄMFÖRELSE AV JÄRNVÄGSTRAFIKENS PUNKTLIGHET trafikledningen och öka kompetensen i serviceteamen har man försökt att snabbare kunna åtgärda akuta problem. Man har också utökat samarbetet med grannländer, vilket har lett till förbättringar av den nationella punktligheten eftersom utländska tåg har varit orsak till förseningar. Persontågsoperatören ÖBB-Personenverkher har ett punktlighetsmål för lo- kaltågstrafiken som är (med max 5 minuters försening). har genomfört ett informationsprogram för att uppmana resenärer att hitta en optimal placering på plattformen före tågets ankomst i syfte att effektivisera resandeutbytet och förbättra punktligheten. Det ansvariga departementet en Waterstaat re- glerar såväl förvaltningen av järnvägsinfrastrukturen som trafikeringen av hu- vudjärnvägsnätet genom 10-åriga koncessionsavtal, där det finns prestations- indikationer för punktlighet som följs upp . I samband med halvtidsö- versynen av koncessionsavtalet med den statliga operatören kommer nya gräns- och målvärden för punktlighet att fastställas. Infrastrukturförvaltaren ProRail har mål för fem punktlighetsindikatorer: resenärspunktligheten för lokal- och regionaltåg (med mindre än 5 minuters försening) ska vara , resenärspunktligheten för lokal- och region- altåg (med mindre än 15 minuters försening) ska vara , resenärs- punktligheten för fjärrtåg (med mindre än 15 minuters försening) ska vara 84,1 procent, tillhandahållna tågvägar ska vara och tågpunktligheten för lokal- och regionaltåg (med mindre än 3 minuters försening) ska vara 93,4 ProRail har lyckats att minska antalet trafikstörningar och förkorta tiden för återhämtning vid trafikavbrott. Man har satsat på att utveckla en ro- bustare tidtabell baserad på återkoppling mellan trafikledningen och plane- Den senaste tågplanen är planerad efter tiondelar av minuter i syfte att effektivisera systemet och minimera störningar. antalet korsningspunkter för tågen och byggt järnvägsviadukter, så kallade fly- overs, vid vissa strategiska platser för att undvika korsande tågrörelser via väx- Man har också upprättat 2 000 alternativa trafikplaner i syfte att underlätta för trafikledningen att snabbare återgå till normalläge efter en trafikstörning. Det ansvariga departementet Departement für Umwelt, Verkehr, Energie und Kommunikation UVEK styr den statliga operatören som har ett de facto- monopol på de långväga persontransporterna. Som ägare av SBB anger rege- ringen strategiska mål för fyraårsperioder som kontrolleras . ren mäter dels tågens punktlighet, dels punktlighet baserad på resenärsupple- SBB:s fokus är att förbättra punktligheten ur ett resenärsperspektiv. Kundpunktligheten definieras som andelen resenärer som kommer fram med mindre än 3 minuters försening. Man beräknar också hur stor andel av resenä- rerna som hinner med anslutande avgångar. INTERNATIONELL JÄMFÖRELSE AV JÄRNVÄGSTRAFIKENS PUNKTLIGHET BILAGA 6 SBB planerar att vidta åtgärder för att skapa en mer robust tidtabell med större reserver såväl gällande fordon som personal. Sådana åtgärder prioriteras före fler tåg eller snabbare körtider i systemet. Vissa byten mellan avgångar kommer att planeras om till stationer där det går att skapa byten mellan tåg över samma plattform, vilket förkortar bytestiden och gör anslutningarna mer pålitliga. Dessutom kommer man att introducera principen ”först in, först ut” vid bytespunkter för att förhindra att förseningar överförs till andra avgångar. Man överväger också att ta bort vissa stationsuppehåll för vissa tågtyper. Flera operatörer samarbetar för att utveckla ett nytt system för lång- och korttidsplanering av trafikeringen med hjälp av AI. Syftet med den här studien har varit att öka kunskapen om andra europeiska länders järnvägssystem med fokus på organisering, målstyrning och imple- mentering av åtgärder som kan förbättra punktligheten ur ett resenärsperspek- tiv. Genom att jämföra förhållandena i länderna och lyfta fram goda exempel kan denna rapport förhoppningsvis inspirera till att vidareutveckla punktlig- hetsarbetet i . Generellt är det svårt att göra jämförelser av punktligheten eftersom län- derna inte tillämpar samma definitioner för lång- och kortdistanståg eller för när ett tåg anses vara punktligt eller om inställda avgångar ska omfattas eller ej. Att dra slutsatser om järnvägssystemets robusthet och punktlighet utifrån jämförelser av infrastrukturinvesteringar är vanskligt, ef- tersom anläggningens tillstånd även påverkas av tidigare investeringar. På en övergripande nivå kan man dock urskilja att länder med hög punktlighet gene- rellt är länder som satsar mer på infrastrukturen. Om man enbart studerar un- derhållsinvesteringar per capita eller per spårlängd, placerar sig dåligt i jämförelsen med andra europeiska länder. Ett annat mönster som är intressant att notera är att länder som och , som har ett mycket högt kapacitetsutnyttjande och torde ha större utmaningar för att uppnå hög punktlighet, trots det uppvisar väldigt hög punktlighet. Det finns anledning att tro att en större efterfrågan på tågresor kan vara en pådrivande faktor för att länderna ska skapa goda förutsättningar för att uppnå tillförlitliga system med hög punktlighet. I har man exempelvis satsat på att överföra godstransporter från lastbil till järnväg, och där används bland annat lastbilsskatter till att finansiera järnvägsunderhåll. Lastbilsskatterna täcker två tredjedelar av järnvägsunder- hållsinvesteringarna som uppgår till ca . På grund av att tågtrafikeringen i främst är av regional karaktär har man kunnat prioritera punktlighet framför snabbhet i systemet. Att man har implementerat ett linjenät utifrån en så kallad taktfahrplan (som bl.a. innebär att anslutande tåg kan nås med korta bytestider) har krävt en hög precision och punktlighet i systemet, vilket kan ha varit en bidragande orsak till att har blivit ett föregångsland gällande järnvägspunktlighet. BILAGA 6 INTERNATIONELL JÄMFÖRELSE AV JÄRNVÄGSTRAFIKENS PUNKTLIGHET I styrs infrastrukturförvaltningen genom koncessionsavtal med en mängd prestationsindikatorer gällande punktlighet. Man har ett välut- vecklat system för att följa upp andelen försenade resenärer. en viss möjlighet att utkräva sanktioner av infrastrukturförvaltaren om indika- torerna inte uppfylls. Tågtidtabellen planeras utifrån tiondelar av minuter i syfte att optimera och strömlinjeforma systemet. Man har arbetat aktivt med att bygga bort korsande tågrörelser med så kallade fly-overs, spårviadukter, vid strategiska platser. I har man prioriterat att åtgärda flaskhalsar och bansträckor med Man har vidare förstärkt stödfunktioner för trafikledningen och arbetat med att utöka kompetensen i de mobila underhållsteamen för att underlätta felsökning och snabbare kunna åtgärda fel vid akuta infrastruktur- I har punktlighetsarbetet på hemmaplan också förbättrats genom ett utökat samarbete med grannländerna för att på så vis minimera stör- ningarna från försenade tåg till och från utlandet. Framtida AI-stöd för trafikledningen som bland annat utvecklas i skulle kunna minimera risken för att den mänskliga faktorn leder till ofördel- Genom att genomföra simuleringar kan man optimera lösningar på uppkomna problem som skapar största möjliga nytta för resenärer och gods- När det gäller personella resurser finns det exempel från och Fin- land där operatörerna planerar för extra personal på strategiska platser för att minimera risken för inställda turer på grund av personalbrist. även den statliga operatören extra resurser på beredskap för att kunna snöröja lok och vagnar. Det kan dock vara enklare för operatörer att avsätta personella