rfr · H80WRFR5 · 2020-12-18 00:00:00 — Jernhusen hyr ut lokaler till företag som erbjuder underhållstjänster åt järn- vägsföretagen. Vid sidan om Jernhusen har SweMaint och det privata företaget ett par lokverkstäder och arbetar för att utveckla ett antal nya depåer på olika platser i . Därutöver ägs och drivs många terminaler i regi. Det finns också exempel på att underhållsdepåer finansieras av regioner. 118Trafikverket (2020). Utredning om förutsättningarna för att minska förseningar i järn- vägstrafiken orsakade av järnvägsföretag. 119SOU 2013:83, En enkel till framtiden? 120Transportstyrelsen, e-brev, . 121https:///om-jernhusen/bolagsstyrning/vara-fastigheter hämtad 2020-04- 122 SOU 2013:83, En enkel till framtiden? 4 MYNDIGHETER OCH AKTÖRER I JÄRNVÄGSBRANSCHEN Jernhusen finansierar en del av branschsamarbetet inom JBS där TTT in- går.123 4.6.2 Tågfordonsindustrin och järnvägsentreprenörer Swedtrain är branschorganisation för tågfordonsindustrin i . Bland medlemsföretagen finns tillverkare samt underhålls-, fastighets- och konsult- företag över hela landet.124 Företag som i bedriver verksamhet inom järnvägsentreprenader är organiserade i Föreningen (). Medlemmar i är företag som arbetar med drift och underhåll, markarbeten och nybygg- nation av järnvägen.125 Både Swedtrain och FSJ finansierar den del av branschsamarbetet inom JBS som avser de kostnader som är kopplade till arbetet med kompetensfrå- gor.126 123Trafikverket, e-brev, . 124https:///om-swedtrain. 125https:///om-oss/. 126Trafikverket, e-brev, . •Trafikverket ska enligt sin instruktion samverka med andra aktörer och vidta åtgärder i syfte att nå de transportpolitiska målen. har många samverkansfora men TTT uppges vara det huvudsakliga samverkansforumet för punktlighet. saknar en samord- nande funktion mellan järnvägsföretag och infrastrukturförvaltare av system i gränssnitten mellan infrastruktur och fordon. •Samverkan för att förbättra järnvägstrafikens punktlighet har bedrivits av och aktörer inom järnvägsbranschen inom TTT . TTT är nu en del av JBS. Finansieringen sker huvudsakligen av och statliga bolag. •Det finns exempel på regional samverkan i , , Värm- land och som har inletts till följd av bristande punktlighet i järnvägstrafiken. Kartläggning och analyser av orsakerna till bristerna på respektive sträcka har inneburit att har vidtagit åtgär- der i infrastrukturen och att planeringen av tidtabeller har ändrats. I de tre förstnämnda fallen har arbetet lett till förbättrad punktlighet. Arbe- tet utgår från en tydlig ansvarsfördelning och uppföljning av åtgärder. Av instruktion framgår att myndigheten ska samverka med andra aktörer och vidta åtgärder för att nå de transportpolitiska målen. De åt- gärder som vidtas ska på ett effektivt sätt bidra till måluppfyllelse.127 samverkan med olika aktörer bedrivs i många forum inom järnvägssektorn på såväl nationell som regional nivå. I en rapport framhåller att TTT är det primära samverkansforumet för punktlighet.128 Infrastrukturdepartementet menar att det behövs samverkan mellan aktö- rerna inom järnvägsbranschen för att transportköparnas behov av transporter ska kunna tillgodoses. Det är därför naturligt att operatörer och andra aktörer ingår i olika samverkansforum. Enligt departementet är det upp till Trafikver- ket att välja hur samverkan ska utformas. Departementet utgår från att myn- digheten väljer den mest effektiva formen för detta. ansvar för samverkan enligt instruktionen kan inte delegeras till en samarbetsorganisat- ion.129 127Förordning (2010:185) med instruktion för . 128Trafikverket (2020). En punktligare tågtrafik – sammanställning av åtgär- der 2017–2019. 129Infrastrukturdepartementet, intervju, . betonar att JBS och TTT inte har tagit över något ansvar för respektive aktörs uppdrag. TTT är ett samarbete. har alltså valt att samarbeta inom TTT för att myndigheten anser att det är en bra samver- kansform för att hantera frågor om punktlighet, både konkreta analyser som effektsamband och lärdomar av dessa och mer övergripande saker som branschgemensam hantering och uppföljning av störningar.130 I utredning om förutsättningar för att minska förseningar i järn- vägstrafiken orsakade av järnvägsföretag betonas att det är viktigt med bilate- ral samverkan mellan och järnvägsföretagen. Med bilateral sam- verkan avses de möten som har med enskilda järnvägsföretag. träffar regelbundet de ”större” aktörerna, exempelvis SJ, och . Den följande redovisningen bygger på uppgifter i utred- ningen och klargöranden i e-brev till uppföljningen.131 Samverkan behövs för att goda relationer med branschen ska uppnås och bibehållas. För att aktörerna ska ha förtroende för varandra krävs det enligt utredningen kontinuitet i affärsrelationerna och förståelse för varandras behov. har en modell för att samverka med järnvägsföretagen. Sam- verkansmodellen har tre nivåer: operativ, taktisk och strategisk nivå. Den ope- rativa nivån handlar om leveransen gentemot kund, dvs. daglig leverans, ser- vicenivå och incidenthantering. Den taktiska nivån handlar om avtalen utifrån perspektiven efterlevnad, kvalitet, innovation och ekonomi. Den strategiska nivån avser långsiktiga relationer och strategiska beslut för att uppnå bästa möjliga effektivitet. På de olika nivåerna har och järnvägsföreta- gen ofta kontakt via kundansvariga. Av utredningen framgår vidare att samverkansmodellen tillämpas i varie- rande utsträckning inom regioner. Frågor hanteras till viss del olika mellan regionerna som många kunder har trafik över region- gränserna. Samverkan kan därmed uppfattas som ostrukturerad beroende på att det saknas en tydlig röd tråd mellan de olika samverkansmötena och tydliga mål för dessa möten. Det finns enligt rapporten framtagna mål för och syften med de olika sam- verkansmötena. Det känner dock inte alla mötesdeltagare till, vilket gör att deltagarna har olika förväntningar på mötena. Det finns därmed risk för att samma frågor tas upp på flera olika möten. Därför behövs ett tydligare kund- fokus under samverkansmötena, enligt utredningen. Med kunder avses avtals- parter, dvs. Av rapporten framgår att samverkansmötena ofta omfattar aktiviteter och beslut. Ofta saknas underlag och analyser om individuella 130Trafikverket, e-brev, . 131Trafikverket (2020). Utredning av förutsättningar för att minska förseningar i järnvägs- trafiken orsakade av järnvägsföretag, och , e-brev, . järnvägsföretags produktion, och därför är det svårt att identifiera möjliga ut- vecklingsområden hos järnvägsföretagen. Det saknas vidare en samordnande funktion mellan järnvägsföretag och in- frastrukturförvaltare när det gäller system som verkar i gränssnitten mellan infrastruktur och fordon (exempelvis hjul–räls, kontaktledning–strömavta- gare132 och signalsystem). Enligt utredningen uppstår många störningar på grund av problem i dessa gränssnitt. Det saknas ett ansvar för systemet ef- tersom respektive part ansvarar för sin egen utrustning och sådana frågor faller För att råda bot på de identifierade bristerna föreslås bl.a. en samordnings- funktion för systemfrågor – järnvägsfordon och infrastruktur. minska störningar som uppstår i gränssnittet mellan fordon och infrastruktur. I denna samordningsfunktion bör ingå bl.a. systemkompetens för tekniklös- ningar i gränssnittet mellan anläggning och fordon (exempelvis hjul–räls, kon- taktledning–strömavtagare och signalsystem). Målet med funktionen är att få en större förståelse för störningar som uppstår i gränssnittet mellan fordon och infrastruktur och att verka gemensamt för att minska dessa. I den långsiktiga underhållsplan som redovisade uppges att tillsammans med järnvägsbranschen har ett gemen- samt ansvar för att skapa förutsättningar för att underhålla anläggningen med så liten påverkan som möjligt för resenärer och gods.133 har för- tydligat vad som avses med det gemensamma ansvaret i e-brev till uppfölj- Enligt är en viktig del i myndighetens arbete med att för- bättra hanteringen av trafikpåverkande åtgärder (TPÅ) att få in synpunkter och förslag från järnvägsföretagen. För att detta ska fungera behöver järnvägsfö- retagen bidra med information och hjälpa till att ta fram bra lösningar för tra- fiken, som behöver göra sina egna analyser och väga samman olika synpunkter till en bästa lösning.134 När det gäller samverkan inom verksamhetsområdet under- håll framhåller myndigheten att samverkan bedrivs på olika nivåer. empel nämns samverkan mellan i Region nord. fikverkets dialog med bedrivs bl.a. inom ramen för pulsmöten (opera- tiva frågor med fokus på punktligheten) och kundmöten (operativa/tak- tiska/strategiska frågor) där viktiga frågeställningar såsom punktlighet disku- Därutöver genomför verksamhetsområdena underhåll och planering strategiska kundmöten med där punktligheten diskuteras med en tids- Dialogen med har bl.a. inneburit att arbeten med olika åtgärder har inletts, t.ex. att utföra tester för att förbättra avgångspunktligheten, förbättra tågmöten i tågplanen, vidta åtgärder för att få bort hastighetsnedsättningar och 132 En strömavtagare är en släpkontakt som överför drivström från en kontaktledning till ett Långsiktig underhållsplan avseende genomförande av järnvägsunderhåll. 134 , e-brev, . planera för att byta ut växlar. har också gjort en kapacitetsutred- ning för –som har diskuterats i dialogen med LKAB.135 Av årsredovisning framgår följande: Punktlighet – Samverkan med järnvägsbranschen För att göra järnvägstrafiken mer robust, tillförlitlig och tillgänglig krävs samordnad planering och styrning. Därför etablerades 2016 Järnvägs- branschens samverkansforum (JBS) där alla delar av järnvägsbranschen finns representerade – infrastrukturhållare, transportörer, fordonstillver- kare, fastighetsförvaltare och underhållsentreprenörer. Syftet är att priori- tera, effektivisera, samordna och driva på förbättringsarbete som rör järn- vägssystemets funktion och förnyelse. Därmed ska den svenska järnvägens robusthet, konkurrenskraft och lönsamhet förbättras. Styrelsen för samver- kan består av ledande företrädare för myndigheter, branschorganisationer och företag. Samarbetet inom JBS ska bedrivas för att däref- ter utvärderas. Inom JBS drivs bland annat initiativen •Tillsammans för tåg (TTT) •Marknadsanpassad planering av kapacitet (MPK). Inom JBS och TTT har konstruktionsregler för tidtabeller på Värmlands- banan (–) förändrats.136 har de frågor som JBS arbetar med förändrats. TTT ingår fortfa- rande som en del inom JBS. Därutöver arbetar organisationen med trafikin- formation vid störningar, säkerhet och kompetensutveckling. Vidare har en gemensam uppförandekod för branschen tagits fram inom JBS. Syftet med uppförandekoden är att respektive part ska medverka till att medarbetarna ska ha möjlighet att delta med de kunskaper och erfarenheter som finns.137 När det gäller MPK uppger att utifrån ett ägande/ansvarsför- hållande har det aldrig ”drivits” inom JBS. Projektet använde JBS för samord- ning och för att få fart på arbetet, men har alltid ansvarat för pro- jektet.138 beslutade styrelsen för JBS att MPK skulle utgå som gemensam insats inom JBS.139 Uppgifter om it-projektet redovisas i avsnitt 12.2. antog JBS en gemensam agenda för samverkan 2018– 2020. Av denna framgår att JBS strategi är att nå utpekade mål i branschen och genomföra en gemensam prioritering av insatser. Strategin omfattar åren . Strategin ska vara en koppling mellan initiativ, aktiviteter och målen för den verksamhet som bedrivs inom samverkan. 135Trafikverket, e-brev, och . 136Trafikverket (2017). 137JBS, och , intervju, . vagens_uppforandekod_2018-08-23.pdf. 138Trafikverket, e-brev, . 139JBS, minnesanteckningar styrelsemöte, . målet är att stärka järnvägens roll i en hållbar samhällsutveckling. Delmål som ska uppnås är •Ökad leveranskvalitet för resenärer och transportköpare inom järnvägen •Ett effektivare resursutnyttjande inom järnvägen.140 JBS har en s.k. opartisk ordförande som inte har sin hemvist i någon av de samverkande organisationerna. Enligt JBS har alla aktörer som ingår i samar- betet samma inriktning – att uppnå konkreta resultat med fokus på kunderna på järnvägen. Med kunder avses respektive parts kunder, t.ex. resenärer eller avtalsparter.141 Det löpande arbetet inom JBS och de åtgärder som vidtas finansieras av de parter som deltar i arbetet. Av tabell 7 framgår hur de ekonomiska resurserna inom JBS har fördelats på aktörerna. Tabell 7 Finansiering av JBS 2020 /SL/Skånetrafiken De medel som redovisas i tabell 7 används för att finansiera sekretariatet och mindre konsultuppdrag. Exempelvis finansierar sekreteraren och arvodet till ordföranden. Dessa medel avräknas från de som myndigheten bidrar med. JBS har ingen ekonomisk redovisning som visar hur de ovanstående medel som JBS disponerar används. Det beror, enligt ordfö- randen, på att de samverkande parterna ska redovisa medelsanvändningen i sina respektive ekonomiska redovisningar. 140JBS, Gemensam agenda för JBS 2018–2020. 141JBS, och , intervju, , och , e-brev, . 5 SAMVERKAN2020/21:RFR5 Tabell 8 Budget för JBS 2020 Övrigt: ordförande, sekretariat, Källa: , e-brev, . Av tabell 8 framgår att TTT är den största budgetposten inom JBS, vilken upp- går till av budgeten. Övriga kostnader för ordförande, sekretariat samt konferenser m.m. är den näst största budgetposten (). Samarbetet inom JBS skulle bedrivas och därefter utvärde- ras.142 Enligt JBS och har de parter som ingår i JBS svarat för att utvärdera det egna deltagandet i samarbetet. De synpunkter som framkom ska sedan utgöra grunden för hur arbetet kommer att bedrivas i fortsättningen. Re- sultatet av parternas utvärdering av det egna deltagandet har inte dokumente- rats och redovisats.143 har uttalat att samarbetet ska fortsätta till 2023.144 5.2.1 Tillsammans för tåg (TTT) Av en rapport som publicerade framgår att TTT är primära samverkansforum för punktlighet.145 Den nuvarande samverkan mellan och aktörer inom järnvägs- branschen inom TTT inleddes . Bakgrunden till att samverkan inleddes var att järnvägsbranschen inte var nöjd med den bristande punktligheten för järnvägen. Många pendlare och resenärer drabbas av förseningar. behövde därför bli mer tillförlitlig. Samverkan redovisas som en förutsättning för att förbättra punktligheten eftersom man menar att det är svårt att nå samhällsmål enbart med den egna verksamheten. dåvarande generaldirektör hade tagit initiativ till samverkan inom TTT. Arbetet utgick från en rapport som , , SJ och Skånetrafiken hade tagit fram.146 Av rapporten framgår bl.a. att genom ett systematiskt arbete och gemensamma mål finns det goda förutsättningar att arbetet med att förbättra punktligheten blir framgångsrikt. I rapporten beskrivs det inledande arbetet på följande sätt: 142Trafikverket (2018). Årsredovisning 2017, JBS ordförande , intervju, , och telefonsamtal, . 143Trafikverket, JBS ordförande , e-brev, , och telefonsamtal, . 144JBS, minnesanteckningar styrelsemöte, . 145Trafikverket (2020). En punktligare tågtrafik –sammanställning av åtgärder 2017–2019. Analys av punktligheten inom järnvägstrafiken – Resultatrapport . Fokus i samverkansarbetet fram till den första resultatkonferensen har varit att nå enighet kring mål och indikatorer och att etablera en organisation och en modell för det fortsatta arbetet. Denna rapport sammanfattar ut- vecklingen mot de mål och indikatorer för punktligheten som aktörer inom järnvägstrafiken tagit fram tillsammans. Vissa analyser har även genomförts och de redovisas i denna rapport. Det övergripande målet för aktörernas arbete med att förbättra punktligheten i järnvägstrafiken var att: Andelen ankomster till slutstationer och viktiga bytespunkter , ska vara för gods och persontåg. Inställda tåg räknas som sen ankomst om de ställs in eller dagen före planerad avgångstid. Det är också viktigt att förstärka ett resenärsperspektiv. Följande mål är beslutat i ett första steg där ett utvecklingsarbete behöver genomföras för att ta fram en gemensam metod för att mäta kundnöjdheten, fånga hur stör- ningar hanterats samt sätta målnivåer. I avsnitt 6.2 utvecklas frågan om mål för arbe- tet. Inom samverkan upprättades en avsiktsförklaring där varje aktör förbinder sig att delta aktivt i de grupperingar som bildas för det systematiska punktlig- hetsarbetet. Varje aktör förbinder sig att vidta åtgärder utifrån analysresultat och beslut. Vidare ska aktörerna utifrån sin verksamhetsinriktning och sitt an- svarsområde redovisa hur åtgärderna bidrar till att målen nås. Gemensamma, väldefinierade mål och indikatorer ska tas fram för att förbättra punktligheten inom järnvägssystemet. De parter som undertecknade avsiktsförklaringen var , Föreningen prenörer, , Svensk Kollektivtrafik, Swedtrain (Föreningen riges Järnvägsindustrier) och Trafikverket.148 Av den ovannämnda rapporten framgår att branschen i form av tågoperatörer och andra företag, intresseorganisationer och myndigheter arbe- tar med många åtgärder som påverkar punktligheten. Det kan exempelvis handla om investeringar i fordon och anläggningar, kompetensutveckling, kvalitetsarbete, fordonsunderhåll samt arbete i depåer, fordonsindustrin och styrning. Till den första publicerade rapporten hade man inte hunnit inventera och sammanställa de åtgärder som vidtagits. Samarbetet betecknades som långsiktigt och skulle drivas gemensamt av parterna. Resultatet av arbetet skulle redovisas i resultatrapporter.149 Av den första resultatrapporten framgår att TTT bedrivs som ett kontinuerligt förbättringsarbete som ska vara hållbart på lång sikt, och det är därmed inte ett projekt med en definierad sluttid. Däremot ska aktiviteter inom TTTbedrivas enligt den traditionella projektprincipen, med definierad start- och sluttid, budget och etappmål. Dessa aktiviteter ska genomföras inom 147Branschföreningen heter numera Tågföretagen och är en bransch- och arbetsgivarorganisation . Analys av punktligheten inom järnvägstrafiken – Resultatrapport . effektområden.150 Inledningsvis fanns sex effektområden där arbetet för att förbättra punktligheten i järnvägstrafiken skulle bedrivas.151 Därefter utökades antalet till åtta områden. Därutöver fanns ett område som omfattade trafikin- formation (se bil. 5 för redovisning av effektområdena). Enligt har strukturen med effektområden avvecklats. Trafik- verket uppger inte skälet till detta.152 Det genomförda arbetet redovisades i resultatrapporter. Den sista redovisningen omfattade arbete. Beskrivningen omfattar som regel pågående eller planerat arbete. Genomgående saknas uppgifter om start- och sluttid för olika aktiviteter inom effektområdena. Det finns ett fåtal redo- visade exempel på resultat av aktiviteterna. Resultat som redovisas i rappor- terna från effektområdet infrastruktur behandlas i avsnitt 9.5. TTTredovisar inte längre arbetet i resultatrapporter. Uppgifter om TTT- arbetet finns i en sammanfattning på webbplats.153 Av –2020 framgår att man inom samar- betet har utsett stråkansvariga för Södra respektive Västra stambanan samt en ansvarig för storstäderna , och Malmö.154 Det framgår dock inte om detta förändrar inriktningen på arbetet. I samband med att TTT bildades bestämdes att respektive aktör skulle bära sina egna kostnader. Omfattningen och finansieringen av gemensamma arbe- ten beslutas av den styrgrupp och den samordningsgrupp som bildades för ge- nomförande av arbetet. Det saknas dock samlade uppgifter om samtliga aktörers kostnader för ar- betet inom TTT. har redovisat sina kostnader för sitt arbete inom TTT. Uppgifterna avser den arbetstid och de kostnader som har rapporterats på TTT. I uppgifterna ingår konsultkostnader. Tabell 9 kostnader för arbetet inom TTT 2016–2019 Källa: , e-brev, . Av tabell 9 framgår att kostnader för arbetet inom TTT ökade betydligt –2019. uppgick kostnaderna till ca . var kostnaderna och uppgick de till . uppdragsstyrning innebär att alla anställda i myndigheten för- delar sin tid efter en arbetsorder som är knuten till ett uppdrag eller en åtgärd. Ansvarig chef avsätter resurser för de uppgifter som enheten eller sektionen ska utföra. Den chef som organiserar arbetet avgör vilka uppdrag som ska Tillsammans för tåg – Resultatrapport . 152Trafikverket, e-brev, . 153https:///contentassets/de2780dd12d847a6a5bae5c5f74907db/ttt_ars- sammanfattning2019-web.pdf hämtad . Verksamhetsplan TTT 2019–2020, antagen . fördelas på TTT. Ansvarig chef kan ha ett åtagande inom TTT, och det är han eller hon som ansvarar för att följa upp resultatet.155 TTThar ingen egen budget inom eftersom verksamheten ingår 5.2.2 Granskning av resultat av arbetet inom TTT Inom TTT-samarbetet har det inrättats en oberoende granskningsgrupp med uppgift att analysera arbetet inom TTT för att säkerställa att de slutsatser som dras i resultatrapporterna är korrekta. Denna oberoende granskning skulle också ge råd om inriktning inför det fortsatta arbetet. Gruppen etablerades un- der och bestod av Transportstyrelsen och Trafikanalys samt även VTI. Transportstyrelsen och Trafikanalys granskade –2019 varje re- sultatrapport inklusive underlag till dessa som publicerats av TTT. Resultatet av granskningen redovisas i en bilaga till den aktuella rapporten. Den sista granskningen genomfördes och avsåg det arbete inom TTT som bedrivits . Myndigheterna uppger att de granskade underlaget till de analyser och slut- satser som redovisades i resultatrapporterna genom att dels studera underlags- material, dels genomföra intervjuer med ansvariga inom TTT. Även arbetssät- tet inom TTT granskades.157 Myndigheternas bedömning har genomgående varit att det har saknats möj- lighet att nå 95 procents punktlighet 2020 på grund av hur arbetet inom TTT har bedrivits. Järnvägssystemet är, enligt den sista granskningen, inte i när- heten av att kunna stå emot prövningar av den typ som det utsattes för . Överlag saknas det en uttalad koppling mellan analyser och åtgärder, och det är oklart varför vissa åtgärder prioriteras framför andra. Inga tydliga effekter på de mål som ska uppnås när det gäller punktlighet och resenärsnöjd- het kunde kopplas till åtgärderna. För att i alla fall närma sig målet behöver insatser som verkligen ger effekt prioriteras, både nu och framöver, enligt myndigheterna.158 TTThar avvecklat den oberoende granskningsgruppen. Den sammanfatt- ning av TTT-arbetet som har ersatt de årliga resultatrapporterna har inte granskats av någon utomstående aktör. JBS har anlitat en konsult för att utvärdera . Enligt min- nesanteckningar från styrelsemötet med JBS var en samlad slutsats av utvär- deringen att TTT är på rätt väg, men att ytterligare åtgärder krävs för att säkra ökad genomförandeförmåga. De förslag som lämnas i utvärderingen ska enligt JBS ligga till grund för uppdrag och arbetsformer för TTT i samband med styrelsens kommande ställningstaganden om fortsatt samverkan inom JBS.159 155Trafikverket, e-brev, . 156Trafikverket, e-brev, . 157Transportstyrelsen, e-brev, och Trafikanalys, intervju, . Tillsammans för tåg – Resultatrapport . 159JBS, minnesanteckningar styrelsemöte, . Resultat av utvärderingen redovisas i form av en Powerpointpresentat- ion.160 Av redovisningen framgår inte vad som ligger till grund för slutsatsen att TTT är på rätt väg. Underlag i konsultens utvärdering var TTT:s resultatrapport , sty- relsematerial och protokoll, verksamhetsplanen för TTT 2019–2020 samt pre- sentationsmaterial från TTT:s programledare och exekutiva ledningsgrupp. Därutöver har konsulten deltagit vid JBS-dagen och Järnvägsdagen samt in- tervjuat ett antal personer inom och . Ett av förslagen var att ta bort allt ”brus”. TTT ska fokusera på att planera, genomföra och följa upp aktiviteter som minskar antalet störningstimmar, inget annat. Övriga förslag omfattade främst en översyn av organisation och arbetsformer och att intensifiera kommunikationsinsatserna eftersom känne- domen om TTT är låg. I utvärderingen redovisas inget underlag om resultat av åtgärder eller de samverkande aktörernas ansvar för att genomföra åtgärder. 5.3 Regional samverkan – några exempel