rfr · H70WRFR5 · 2020-01-28 00:00:00 — Artikeln diskuterar hur fintech-företag påverkar de traditionella bankerna och vice versa. Bankerna har förankring bakåt i tiden, expertkunskaper samt en stabil och traditionell kundbas. Fintech-företagen är smidiga, innovativa och riktar in sig på framtidens kunder. Om relationen inledningsvis präglades av konkurrens har den nu börjat ersättas av ett ökat samarbete. Författaren menar att banker som är öppna för samarbete kommer att ha större förutsättningar att klara sig och dra nytta av den nya tekniken. På motsvarande sätt kan fintech-företagen dra nytta av bankernas kunskaper om t.ex. regelefterlevnad. Samspelet är enligt artikeln en kraft som kommer att påverka affärsmodeller, konsumentbeteenden och i det långa loppet hela den finansiella sektorns struktur. Juks, (2018). När en digital centralbanksvaluta möter privata pengar: en e-kronas effekter på bankerna, Penning- och valutapolitik 2018:3. In- förandet av en digital centralbanksvaluta anses ofta få långtgående konsekvenser för bankerna, med negativa effekter på den finansiella och makroekonomiska stabiliteten. I artikeln analyseras den digitala centralbanksvalutans effekter på bankerna, med den svenska banksektorn som exempel. Slutsatsen är att ett flöde av inlåning från små och medelstora kunder till e- kronan visserligen skulle minska bankernas likviditet. pekar författaren på att bankerna normalt kan kontrollera detta utflöde via inlånings- Sammanfattningsvis finner författaren inget avgörande argument mot utgivningen av en e-krona. , (2018). Är Bitcoin och andra kryptotillgångar pengar? Ekonomiska kommentarer nr 5 2018. I rapporten diskuteras vad kryptotillgångar är samt varför de inte kan klassificeras som pengar. De främsta skälen är att dessa tillgångar saknar officiell utgivare och än så länge saknar förutsättningar att utgöra välfungerande betalningsmedel. Till exempel har kryptotillgångarna svårt att upprätthålla ett stabilt värde. Risken att kryptotillgångarna skulle påverka den finansiella stabiliteten bedöms dock vara liten, även om det finns stora risker för de individer som äger dem. Kumhof, , (2018). Central bank digital currencies – design principles and balance sheet implications, nr 725. Rapporten studerar vilka förhållanden som ska vara på plats för att digitala centralbanksvalutor (CBDC) ska kunna ges ut utan att det medför risker för den finansiella stabiliteten. Särskilt intresse riktas mot hur de privata bankerna skulle påverkas av en digital centralbanksvaluta. Rapporten diskuterar olika verktyg som skulle kunna användas för att minska riskerna. 3.2.5 Forskning publicerad 2019 Vives, (2019). Competition and stability in modern banking: A postcrisis perspective, , 64. I artikeln diskuteras relationen mellan konkurrens och stabilitet inom banksektorn och tar särskilt hänsyn till betydelsen av digital teknologi. Den nya tekniken kan öka konkurrensen inom banksektorn och leda till konsekvenser för den finansiella stabiliteten. Å andra sidan kan utvecklingen ge positiva effekter i form av ökad effektivitet och lägre kostnader. Författaren anser att banker inte bör skyddas från konkurrens men att beslutsfattare måste vara uppmärksamma på de effekter som fintech och bigtech kan få på banksystemet. Balansgången mellan att uppmuntra innovationer och att behålla en stabil banksektor är svår, och en möjlig risk är att de etablerade företagen tar för stora risker om deras vinster minskar. Omarova, Saule T. (2019). v. New : Fintech as a Systemic Phenomenon, on Regulation 36(2). Författaren anser att de senaste framstegen inom kryptografi, dataanalys och maskininlärning bryter sönder traditionella metoder för att leverera finansiella tjänster och genomföra finansiella transaktioner. Det är dock mindre uppenbart att fintech också förändrar hur vi tänker om det finansiella systemet. Fintech förefaller utgöra lösningen på många av det finansiella systemets brister genom att göra finansiella transaktioner enklare, snabbare och billigare. Artikelförfattaren ifrågasätter ett sådant perspektiv och pekar på att fintech kan utlösa eller påskynda en förskjutning av balansen mellan privat och offentligt i det finansiella systemet. Författaren anser att fintech kan förvärra spänningarna och obalanserna på finansmarknaderna och i den bredare ekonomin. Mnohoghitnei, I., Scorer, S. & Shingala, K. (2019). Embracing the promise of fintech, , Q1 2019. har den digitala ekonomin växt, liksom tillgången till smarta telefoner och till internetuppkoppling. Nya tekniker och möjligheter att analysera stora mängder data har lett till innovationer vid de finansiella institutionerna. tros fintech göra att nya aktörer och företagsmodeller gör entré på marknaden. Det kan leda till ökad konkurrens, till att kundernas behov tillgodoses bättre, till minskad ineffektivitet och till nya tjänster. Utvecklingen innebär både risker och möjligheter för den finansiella stabiliteten. Dow, (2019). Monetary Reform, , and Digital Currencies, , vol. Artikeln går tillbaka till de ursprungliga principerna för hur behovet av pengar tillgodoses och till varför det finns finansiell reglering, nämligen för att garantera en säker tillgång till pengar och en tillförlitlig tillgång till krediter inom ramen för ett i sig instabilt finansiellt system. Författaren drar slutsatsen att uppmärksamheten bör riktas mot att uppdatera regleringarna så att de kan omfatta digitala valutor och så att de kan hantera andra innovationer inom finanssektorn. Thakor, (2019). Fintech and banking: What do we know? Artikeln är en granskning av den litteratur som finns om fintech och bankverksamhet. Författaren besvarar fyra frågor utifrån litteraturen. Den första frågan är hur teorier om finansiell förmedling (”intermediation theories”) ska anpassas för att kunna täcka såväl banker som skuggbanker och icke-intermediära lösningar. Här framhåller författaren särskilt tillit och förtroende som något som skiljer de traditionella bankerna från de nya verksamheterna. Den andra frågan är vilken betydelse fintech kommer att få för krediter, insättningar och kapitalanskaffning och om P2P-lån kommer att ersätta banklån. Författaren gör bedömningen att P2P-lån inte kommer att ersätta banker på ett bra tag men att vissa marknadsandelar kommer att flyttas från traditionella banker till de nya lösningarna. Det gäller särskilt när de traditionella bankerna har ont om kapital eller när låntagarna inte har några säkerheter. Det kan tänkas att de traditionella bankerna kommer att skaffa egna plattformar eller ingå partnerskap med P2P-aktörer för att inte förlora så stora marknadsandelar. Den tredje frågan handlar om betalningar, clearing och avvecklingar och vilken roll kryptovalutor kommer att spela i förhållande till traditionella valutor. Författaren tror att betalningar är det område som kommer att påverkas mest av fintech. Han hyser ingen tvekan om att digitala valutor kommer att ersätta kontanter men frågar sig när och på vilket sätt centralbanker kommer att acceptera digitala valutor som en del av betalsystemet. Fråga fyra berör smarta kontrakt och finansmarknaden. Smarta kontrakt innebär att aktörer med hjälp av blockkedjeteknik kan samarbeta, trots att de inte nödvändigtvis har förtroende för varandra eller att det finns en neutral auktoritet (t.ex. en bank) som förmedlar affären mellan parterna. Sådana överföringar skulle kunna leda till effektiviseringar i form av snabbare affärer och minskade kostnader i och med att mellanhänder inte behövs. Det finns enligt författaren endast begränsad litteratur om detta område och han kan därför inte uttala sig om hur utvecklingen kan tänkas bli. Todorof, (2019). FinTech on the Dark Web: the rise of cryptos. Artikeln tar upp att fintech kan användas i både goda och mindre goda syften. Å ena sidan kan fintech komma att användas i enlighet med de regleringar som finns för att upprätthålla den finansiella stabiliteten. Å andra sidan kan fintech och kryptovalutor komma att användas på det mörka internet (”dark web”) och därmed underminera den finansiella regleringen. Författaren hävdar att det är viktigt att analysera hur fintech-användning på det mörka internet kan komma att påverka traditionella aktiviteter och fintechrelaterade aktiviteter i den finansiella sektorn. Hur stor påverkan kommer att bli beror på hur allmänt förekommande fintech blir på det mörka internet. Frågan är enligt författaren relevant eftersom kryptovalutor ibland används till olagliga aktiviteter. Nabilou, (2019). The dark side of licensing cryptocurrency exchanges as payment institutions. Artikeln handlar om kryptovalutor och hur de blir mer etablerade. Den tar upp att myndigheter i några länder, t.ex. , har börjat ge betalningsinstitut licens för växling med kryptovalutor. Det kan finnas positiva effekter av detta, såsom att oreglerad växling omfattas av regleringar. Å andra sidan utmanas definitionen av vad ett betalningsinstitut är. Även andra mindre kända risker kan uppstå. Författarna menar att riskerna inte kan hanteras inom ramen för nuvarande europeiska regleringar och att andra regelverk behövs för att ge licens till kryptovalutaföretag. Det behövs också särskilda mekanismer för att skydda det konventionella betalningssystemet från de risker som kryptovalutabetalningar innebär. Belke, , (2019). From cash to central bank digital currencies and cryptocurrencies: A balancing act between modernity and monetary stability. Economic Papers 816. Författarna diskuterar digitala valutor och hur de både kan leda till moderniserade betalningssystem och rubba den finansiella stabiliteten. Kryptovalutor och den blockkedjeteknik som ligger bakom dem skulle kunna bidra till ett modernare, säkrare och mer stabilt betalningssystem. Artikeln tar upp frågan om hur digitala valutor ska regleras för att minska risken för instabilitet. Författarna anser att nationella och internationella regleringar behöver anpassas. De anser att centralbankernas roll inte bör försvagas genom att viktiga funktioner delegeras till kommersiella banker. I stället behöver centralbankernas uppgifter förstärkas i och med förekomsten av kryptovalutor. Ramlall, Indranarain (2019). Understanding financial stability, . Boken handlar om finansiell stabilitet och innehåller ett kapitel om hur fintech påverkar densamma. Författaren tar där bl.a. upp några risker som fintech kan innebära. En sådan är att det saknas tillgängliga data för att kunna analysera hur fintech påverkar den finansiella stabiliteten. Sådana analyser är särskilt angelägna eftersom utvecklingen går fort och myndigheterna därför behöver kunna agera snabbt. Den senaste globala finanskrisen berodde åtminstone delvis på en oförmåga att anpassa regelverken och tillsynen till nya tekniska innovationer. Det är därför enligt författaren viktigt att inte vänta med att anpassa regler och tillsyn till den utveckling som fintech innebär. Om regleringen blir fragmentarisk eller skiljer sig åt mellan olika länder kan det hämma utvecklingen och spridningen av innovationer, vilket i sin tur kan hindra effektiviseringar som skulle kunna bidra till ökad finansiell stabilitet. Författaren tror att fintech-utvecklingen kommer att fortsätta vara snabb. kan därför inte låsa sig vid någon särskild teknisk lösning så länge förändringstakten håller i sig. Författaren citerar IIF som har framhållit att fintechs snabba utveckling kräver en reglering och tillsyn som är flexibel, anpassningsbar, riskbaserad, holistisk och gränsöverskridande. Regleringar och tillsyn måste kunna möta de risker som finns utan att för den skull kväva innovationer. Segendorf, , , , , , , , Siniša (2019). Ekonomiska kommentarer nr 9 2019. Rapporten analyserar och diskuterar libra, som lanserats av Facebook som en global kryptovaluta. Den finansiella stabiliteten skulle enligt författarna kunna påverkas om libras tekniska system slutade fungera på grund av tekniska problem eller cyberangrepp. är inte tänkt att användas för sparande eller lån, men om så ändå sker kan det också komma att påverka den finansiella stabiliteten. skulle då kunna få minskade vinstmarginaler och öka sitt risktagande, vilket kan påverka den finansiella stabiliteten. I rapporten görs dock bedömningen att varken banker eller deras kunder kommer att ha några stora innehav i libra och att valutan därför inte utgör någon kreditrisk. Om beslutsfattare och myndigheter såg att nationella institutioner som eller den nationella valutan utmanades av libra skulle de dessutom hinna sätta in motåtgärder eftersom etableringen av valutan tros gå relativt långsamt. Bertsch, , (2019). Fintech-krediter: internetbaserade låneplattformar i och världen, och valutapolitik 2019:2. Artikeln undersöker krediter från internetbaserade låneplattformar, som ofta innebär att digital teknik används för att matcha låntagare och kreditgivare utan att det behövs en bank eller annat finansinstitut som mellanhand. Författarna pekar dock på att många internetbaserade låne- plattformar omvandlats till lånemarknadsplatser och gått mot ett ökat användande av mellanhänder (s.k. reintermediation). Det innebär att plattformarna har börjat erbjuda tjänster som är kärnan i bankbaserad finansiell förmedling, t.ex. löptidsomvandling, likviditetsomvandling, garanterad avkastning till investerare eller balansräkningslån. Lånevolymen är fortfarande liten i , men ökningstakten för den internetbaserade lånemarknaden har varit hög . Expansionen av fintech-krediter kommer enligt författarna sannolikt att fortsätta och de anser att det är rimligt att tro sig att kommersiella banker kommer att försöka spela en aktiv roll på fintech-kreditmarknaden. Antingen kommer bankerna själva att äga internetbaserade låneplattformar eller agera som institutionella investerare. Den finansiella stabiliteten kan framför allt påverkas av att de kommersiella bankerna ökar sin exponering mot andra alternativa kreditgivare än banker. Dessutom kan stabiliteten påverkas av reintermediationen. Artikeln ger dock inga belägg för att internetbaserade låneplattformar utgör någon betydande risk för det bredare finansiella systemet. Författarna ser dock att förändringar på den snabbt växande fintech-kreditmarknaden kan ske snabbt och nya fintech-strukturer kan utvecklas på ett sätt som kan kräva ytterligare analys för att man ska förstå riskerna bättre. Klimatförändringarnas påverkan på det finansiella systemet delas i litteraturen ofta in i tre grupper: fysiska risker, omställningsrisker och ansvarsrisker. Med fysiska risker avses väderrelaterade katastrofer i form av höjda havsnivåer, översvämningar, torka eller stormar som kan få betydande negativa konsekvenser för den globala ekonomin genom att tillgångar förstörs. Omställningsrisker uppstår vid omställningen till en koldioxidsnål ekonomi i syfte att begränsa klimatförändringarna. Vissa sektorer i ekonomin står då inför stora förändringar i värdet på sina tillgångar eller får högre kostnader för att göra affärer. Ansvarsrisker uppstår när personer eller företag söker ersättning för förluster som de har lidit till följd av klimatförändringarna hos någon som de anser varit ansvarig för desamma. Många internationella och andra organisationer har riktat fokus mot frågor om finansiell stabilitet och klimatförändringar . 2015 innebar startskottet för en ökad aktivitet inom finanssektorn och bland myndigheter i många länder. Flera initiativ har påbörjats, inte sällan i form av samarbeten mellan offentliga och privata aktörer. Internt har engagemanget på regeringsnivå i många länder varit mer framträdande inom klimatområdet än inom de två andra områdena. Liksom inom de andra två områdena står etablerade internationella organisationer som G20, , , IMF och BIS bakom flera initiativ. finns ett särskilt nätverk för centralbanker och finansiella tillsynsmyndigheter. Av både forskning och andra underlag framgår att det är svårt att bedöma hur stora de finansiella riskerna kopplade till klimatförändringar egentligen är. En stor del av arbetet och initiativen handlar därför om att förbättra den finansiella informationen genom tydligare redovisning av data och genom att skapa särskilda klassificeringssystem. Med hjälp av informationen ska investerare kunna identifiera och genomföra investeringar som överensstämmer med klimatmålen. Många som skriver om frågorna hyser en stark tilltro till att investeringar kommer att styras om mot hållbarhet om marknaden bara får tillgång till tydlig information, men det finns också exempel på forskare som hävdar motsatsen. Många tar upp att takten i omställningen till en koldioxidsnål ekonomi är avgörande för hur den finansiella stabiliteten kommer att påverkas. Stabiliteten bedöms påverkas mer av hastiga förändringar, t.ex. i form av att kapital snabbt förlorar i värde. Det publiceras alltmer forskning om finansiell stabilitet och klimatförändringar. De flesta publikationerna diskuterar i första hand omställningsrisker men även fysiska risker tas upp. Ansvarsrisker är ett mindre vanligt ämne. Litteraturen handlar mest om försäkringsbolag, banker och centralbanker. Frågor om hur ett företags problem kan sprida sig till systemnivå är inte lika förekommande som inom området cyberhot. Något som ibland diskuteras är dock att försäkringsbolag kan drabbas av förluster till följd av klimatrelaterade händelser. Om riskerna inte är återförsäkrade kan det leda till en försämrad återbetalningsförmåga och i nästa steg till förluster för bankerna, vilket i sin tur kan påverka den finansiella stabiliteten. En del av litteraturen gör beräkningar av hur stora kostnaderna för klimatförändringarna kommer att bli i form av minskade värden på tillgångar. 4.1 Organisationer och initiativ Det finns många organisationer och initiativ inom området finansiell stabilitet och klimatförändringar. Initiativen har tagits både av finanssektorn själv, av centralbanker och tillsynsmyndigheter, av etablerade internationella organisationer (som eller ) och av nybildade nätverk mellan olika länder. Flera har tagits efter i . G20 inrättade () 2016 i syfte att undersöka möjligheterna att uppmuntra privata investerare att öka sina gröna investeringar genom att identifiera institutionella och marknadsrelaterade hinder för kapitalplacering. ersattes GFSG av Sustainable () som fortsätter det tidigare arbetet men med ett vidare mandat. Task Force on Climate-related Financial Disclosures Som svar på en förfrågan från G20-länderna inrättade FSB Task Force on Cli- mate-related Financial Disclosures (TCFD) 2015. TCFD tar fram rekommendationer för redovisning av klimatrelaterade finansiella risker. Initiativet ska hjälpa företag att förstå vilka data finansmarknaden behöver för att kunna bedöma och hantera klimatrisker. Målet är att öka transparensen och att data ska vara jämförbara, tillförlitliga, tydliga och effektiva och utgöra användbar information för långivare, försäkringsbolag och investerare. Tanken är att bättre tillgång till data förbättrar hur klimatrelaterade risker bedöms, prissätts och hanteras. På så sätt kan företag på ett bättre sätt mäta och utvärdera sina egna och sina leverantörers risker. Därmed kan investerare fatta mer underbyggde beslut om var och hur de ska fördela sitt kapital. TCFD publicerade en rapport med rekommendationer 2016. TCFD har 31 medlemmar som representerar både företag som tar fram och företag som använder data. Medlemmarna väljs av FSB och täcker G20-om- rådet. TCFD har dessutom ungefär 900 stödmedlemmar. Följande svenska aktörer finns med bland dessa: , , AP-fonderna, , investeringsfond, , , , regeringen, H&M, , Husquarna, KPA Pension, Länsförsäk- ringar AB, Mistra, , , Fonder, Mutual Life Insurance, , Robur, , Vatten- Network for Greening the Network for Greening the (NGFS) är ett forum för ungefär 50 centralbanker och tillsynsmyndigheter, Vid sidan om dessa har tolv internationella institutioner observatörsstatus. Det är t.ex. BIS, , Basel- kommittén, IMF, IOSCO och (Världsban- Nätverket inrättades 2017. Nätverket är en plattform för dialog och erfarenhetsutbyte kring frågor som rör kopplingen mellan klimat och finansmarknad. Syftet är att utbyta erfaren- heter och identifiera goda exempel när det gäller tillsynen av klimatrelaterade risker och miljörisker, makrorelaterade frågor kopplade till dessa risker samt möjligheten att öka finansieringen av gröna projekt. NGFS har antagit sex rekommendationer för centralbanker, beslutsfattare och finansinstitutioner i syfte att förstärka deras roll för att göra det finansiella systemet grönare och för att hantera miljö- och klimatrelaterade risker. kommendationerna är inte bindande och de utgår från god praxis bland NGFS- medlemmarna när det gäller hur finanssektorn kan bidra till att De första fyra vänder sig främst till centralbanker och tillsynsmyn- digheter och de två sista till beslutsfattare och/eller den privata sektorn. rekommendationerna är följande: Att integrera klimatrelaterade risker i övervakningen av den finansiella sta- biliteten och mikrotillsynen. Att integrera hållbarhetsfaktorer i den egna portföljen med fonder m.m. Att överbrygga bristen på data för bedömningar av klimatrisker. Att skapa medvetenhet och kunskap för att öka förståelsen för hur klimat- relaterade faktorer leder till finansiella risker och möjligheter. Att åstadkomma tillförlitliga och jämförbara klimat- och miljöredovis- Att stödja utvecklingen av en klassificering av ekonomiska aktiviteter i syfte att öka kunskapen om hur de bidrar till övergången till en grön och koldioxidsnål ekonomi, och om hur de påverkas av klimat- och miljörela- () är ett nätverk av tillsynsmyndigheter från hela världen som arbetar tillsammans med de hållbarhetsutmaningar som för- säkringssektorn står inför. FN:s miljöprogram UN-EP fungerar som SIF:s sek- Från är med. SIF har bl.a. gett ut följande & The Supervisors (2018). Issues Paper on Climate Change Risks to the Insurance Sector. Rapporten beskriver klimatförändringarnas betydelse för försäkringssektorn och innehåller en detaljerad analys av de risker som orsakas av klimatförändringarna och hur dessa påverkar den finansiella stabiliteten. Rapporten redovisar även tillsynsmyndigheternas arbete med övervakning av hur försäkringssektorn utsätts för klimatrisker i olika europeiska länder, , och . och utveckling () har bl.a. gett ut följande publikationer om finansiell stabilitet och klimatförändringar: (2015). Disaster Risk Financing. A global survey of practices and challenges. Rapporten föreslår att det inrättas ett gemensamt lagstiftningssystem för de länder som mest kommer att beröras av omställningsriskerna i en närmare framtid. I dessa länder bör riskerna hanteras genom att man utvecklar finansiella verktyg som omfördelar risker bland olika försäkringsbolag samt främjar arbetet för att förebygga miljökatastrofer. Boissinot, J., Doryane, H. & , L. (2015). Finance and climate: The transition to a low-carbon and climate-resilient economy from a financial sector perspective, : Financial Market Trends Volume 2015/1. I artikeln framhålls att den största finansiella utmaningen för den globala ekonomin är att säkerställa en utveckling som innebär att företag gradvis kan reducera sina kapitalplaceringar i riskdrabbade sektorer. Artikeln presenterar en lista med tjugo åtgärder för att åstadkomma detta. financing: Challenges and opportunities in the transition to a clean and climate-resilient economy (2017). : Financial Market Trends Volume 2016/2. I artikeln sammanfattas slutsatserna från ett rundabordssamtal som ägde rum i . Artikeln identifierar flera utmaningar som samhället och politiken kommer att möta , bl.a. ekonomisk anpassning till klimatförändringar och kapitalomfördelning mot renare energikällor. Hur mycket den finansiella stabiliteten kommer att påverkas av klimatförändringar beror på hur omfattande de blir och hur snabbt förändringarna sker. Att inte notera den utveckling som pågår kan spä på riskerna ytterligare. Jachnik, R., Mirabile, M. & Dobrinevski, A. (2019).