urf · H8A5URF2 · 2020-12-16 00:00:00 — Där föreskrevs bl.a. att leda- moten skulle bo själv i lägenheten, att det inte var tillåtet med upplåtelse till annan person eller andrahandsuthyrning av bostaden och att en familjemedlem visserligen fick utnyttja lägenheten, dock inte permanent och för självständigt boende. Det var inte heller tillåtet att mantalsskriva sig i bostäder. Genom en föreskriftsändring infördes det bestämmelser om övernatt- ningsbostäderna i tillämpningsföreskriften till ersättningslag. I punkt 4 till 5 kap. 1 § togs det in en bestämmelse om att en ledamot fick låta en familjemedlem eller annan närstående person på tillfälligt besök övernatta i den lägenhet som upplåtit till ledamoten. Om det förelåg synner- liga skäl fick medge att en närstående bodde i lägen- heten än vid tillfälliga besök. I sådant fall skulle ersättningen för logikostnaden reduceras. Av bestämmelsen framgick vidare att en familjemed- lem eller annan närstående inte fick bo självständigt i lägenheten annat än un- der enstaka nätter. Det togs dessutom in en bestämmelse om att en ledamot som disponerade ett kombirum under enstaka nätter fick låta en anhörig bo i rummet. En sådan person fick dock inte självständigt övernatta i kombirum- met. med föreskriftsändringen utfärdade riksdagsstyrelsen 2001 en fö- reskrift om tillhandahållande och nyttjande av arbetsrum och övernattningslä- genheter m.m. för ledamöter. 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM tillhandahållande och nyttjande av arbetsrum och övernattningslägenheter m.m. för ledamöter. Föreskriften och riktlinjerna upphävdes året därpå och ersattes av föreskrif- ten (2002:9) om tillhandahållande av arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter. Den föreskriften upphävdes 2006 och ersattes av riks- dagsstyrelsens föreskrift (2005:9) om arbetsrum och övernattningsbostäder för ledamöter. Genom lagändringar infördes den nu gällande ordningen att det inte tas ut någon avgift för övernattningsbostäderna. Föreskriften 2005:9 upphävdes i samband med tillkomsten av tillämpnings- föreskriften till ersättningslag då bestämmelserna delvis togs in i la- gen, delvis togs in i tillämpningsföreskriften. 24.2.10Tidigare överväganden rörande övernattningsavgifterna Utredningen om en översyn av riksdagsledamöternas ekonomiska villkor övervägde reglerna om övernattningsavgift vid övernattning inom Riksdags- förvaltningens bostadsbestånd. Utredningen fann att reglerna och beräknings- grunden av 1/30 var rimlig och anförde i denna del följande (2013/14:URF1 s. 196): Förvaltningen ska fastställa en avgift för övernattningsbostäderna bland annat för att en reducering av logiersättningen ska kunna göras om en när- stående person övernattar i övernattningsbostaden. Enligt de nuvarande reglerna reduceras logiersättningen på så sätt att ledamoten betalar tillbaka logiersättning av 1/30 per dag av den avgift som är fast- ställd för övernattningsbostaden. Möjligheten att övernatta är olika utfor- mad beroende på om övernattningen sker i en övernattningslägenhet eller i ett övernattningsrum. En närstående person tillåts enligt dagens bestäm- melser att övernatta i en av övernattningslägenheterna, medan övernatt- ning på egen hand får ske endast under enstaka nätter. I ett övernattnings- rum får övernattning äga rum bara under enstaka nätter och inte alls på egen hand. Storleken på en övernattningsbostad i bostadsbe- stånd varierar mellan och . Trots att vissa av bostäderna är lite större består de flesta av ett rum och kök och är därför inte anpassade för att mer än en person ska bo där mer än undan- tagsvis. Mot denna bakgrund är det enligt utredningens mening rimligt att av kostnaden även fortsättningsvis vilar på ledamoten, om en närstående person sover över i en övernattningsbostad inom Riksdagsför- valtningens bostadsbestånd. Det framkom inga andra synpunkter under lagstiftningsarbetet. Utredningens förslag låg till grund för den nuvarande tillämpningsföreskriften i denna del. 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM Rätten till logiersättning reglerades i föreskrift och inte i lag. I och med införandet av ersättningslag togs dock de grundläggande reg- lerna om rätt till logiersättning in i lagen, medan detaljreglerna behölls i till- lämpningsföreskriften. Enligt 5 kap. 25 § första stycket tillämpningsföreskriften får logiersättningen uppgå till högst . Om hushållsel inte ingår i hyran har ledamoten rätt till ersättning för det med . Vid beräk- ningen av logikostnaden ska hyran eller månadsavgiften för övernattningsbo- staden enligt 5 kap. 27 § anses utgöra ledamotens logikostnad. Kapitalkostna- der och liknande kostnader ersätts alltså inte. Det finns inga begränsningar av vem ledamoten får hyra sin bostad för att få logiersättning. Bestämmelser om vad som gäller om ledamoten delar övernattningsbostad med närstående eller andra finns i 5 kap. 28 och 29 §§ tillämpningsföreskrif- ten. Enligt 28 § gäller följande: Om en ledamot stadigvarande delar en egen övernattningsbostad med en närstående person som inte för egen del har rätt till ersättning för logikostnader från ska ledamotens lo- gikostnad anses utgöra hälften av hyran eller månadsavgiften för bostaden. I så fall har ledamoten rätt till ersättning för sin del av kostnaden med högst . Detta gäller dock inte om den närstående är ett barn eller, om barnet är och går i , gymnasieskola eller an- nan jämförlig utbildning. I ett sådant fall har ledamoten rätt till ersättning för hela kostnaden, dock högst med . Om ledamoten delar en egen övernattningsbostad med någon annan än en närstående person som inte för egen del har rätt till ersättning för logikostnad från utgörs ledamotens logikostnad av den hyra eller månadsavgift som ledamoten betalar för sin andel. Om ledamoten betalar hela hyran eller månadsavgiften för övernattningsbostaden utgörs logikostnaden av hyran eller månadsavgiften med avdrag för den andel av bostaden som den andra personen disponerar. Detta framgår av 29 §. Bestämmelserna om avdrag på logiersättningen om ledamoten delar bostad med en närstående person eller andra infördes i och med införandet av tillämp- ningsföreskriften till ersättningslag och utgör en kodifiering av tidi- gare praxis som innebar att det gjordes en reducering av logi- ersättningen om ledamoten delade övernattningsbostad stadigvarande med make/maka/sambo eller någon annan som inte hade rätt till ersättning för 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM logikostnader från (se 2013/14:URF1 s. 194, motiv-pm till tillämpningsföreskriften s. 18). 24.3.4 överväganden om avdrag på logiersättningen Utredningen om en översyn av riksdagsledamöternas ekonomiska villkor fö- reslog en ordning som innebar följande: Om en ledamot delade en egen över- nattningsbostad med en närstående person som inte hade rätt till ersättning för logikostnader från skulle logiersättningen reduceras med a) om den närstående personen bodde i bostaden , b) om den närstående personen bodde i bostaden minst men inte , och c) om den närstående personen bodde i bostaden men inte d) om den närstående personen bor i bostaden under minst men inte . Om den närstående bodde i bostaden skulle logiersättningen enligt förslaget inte reduceras. Utredningen anförde följande i denna del (2013/14:URF1 s. 195 f). betalar logiersättning för en ledamots egen över- nattningsbostad med ett belopp som svarar mot den faktiska kostnaden för bostaden, dock högst med . Det är ledamoten själv som äger eller hyr den egna övernattningsbostaden. I många fall torde dessa bostäder vara större än övernattningsbostäderna inom Riksdagsför- valtningens bostadsbestånd och därför bättre lämpade att stadigvarande dela med en annan person. På dessa grunder anser utredningen att det är befogat att av kostnaderna, på samma sätt som rent fak- tiskt tillämpas , får bäras av ledamoten då lägenheten delas med en närstående person. Det kan dock vara så att den person som delar övernatt- ningsbostaden med ledamoten befinner sig i bostaden endast någon eller . När det gäller övernattning i bostäder i Riks- dagsförvaltningens bostadsbestånd betalar ledamoten tillbaka logiersätt- ning av 1/30 per dag av den avgift som är fastställd för övernattningsbostaden. I en egen övernattningsbostad är det, som nämnts, vanligare att en närstående person bor än i en övernattnings- bostad i bostadsbestånd. Enligt utredningens me- ning är det därför mer lämpligt att andelstalet varierar efter det antal veckor som den närstående personen befinner sig i bostaden. Att en närstående person övernattar under enstaka dagar under en månad bör ac- cepteras utan att logiersättningen reduceras. Utredningen gör således be- dömningen att logikostnaden för en ledamot ska reduceras om den närstående personen bor i bostaden , om den närstående personen bor i bostaden minst men inte , om den närstående personen bor i bostaden minst men inte och om den närstående personen bor i bostaden under minst men inte . Om den närstående personen bor i bosta- den , ska logiersättningen inte reduceras. 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM Utredningens förslag vad gäller ledamöter som delade bostad med närstående personer genomfördes bara delvis i och med regleringen i 5 kap. 28 § tillämp- ningsföreskriften att en ledamot som delar bostad med en närstående person bara har rätt till ersättning för halva bostadskostnaden. Enligt utredningens förslag skulle ersättningen halveras om den närstående personen delade bostad med ledamoten . I föreskriften kom detta till uttryck på så sätt att ledamoten, i enlighet med tidigare praxis, skulle dela bostad ”stadigvarande” för att ersättningen skulle halveras. Utredningens förslag i övrigt med en pro- centuell nedtrappning av ersättningen beroende på i vilken utsträckning den närstående personen bodde i bostaden genomfördes däremot inte. I det sammanhanget kan noteras att det förekommer att ledamöter begär logiersättning med ett reducerat belopp på grund av att närstående personer vistats i övernattningsbostaden i mindre omfattning och som inte når upp till ”stadigvarande boende” i den mening som avses i 5 kap. 28 § tillämpningsfö- reskriften. Ledamoten gör således ett eget avdrag som inte krävs enligt före- skriften. Även bestämmelsen i 5 kap. 29 § tillämpningsföreskriften om avdrag på logiersättningen om ledamoten delade en egen bostad med någon annan än en närstående personen infördes i och med tillkomsten av tillämpningsföreskrif- ten till ersättningslagen på förslag av Utredningen om en översyn av riksdags- ledamöternas ekonomiska villkor. Utredningen anförde i denna del följande (2013/14:URF1 s. 196): Om en ledamot delar en egen övernattningsbostad med någon annan än en närstående person som inte har rätt till ersättning för logikostnader från , bör ledamotens logiersättning reduceras med den andel av bostaden i procent som den andra personen disponerar. Förutom den andra personens sovrum bör som regel 1/3 av de allmänna utrymmena i bostaden, som till exempel vardagsrum, kök och badrum, anses ingå i den del som den andra personen disponerar. Det finns inte några bestäm- melser om reducering av logiersättning för en ledamots egen övernatt- ningsbostad om ledamoten delar bostaden med en annan eller andra än en närstående person, till exempel när en ledamot har en inneboende eller då en ledamot delar bostaden med en bekant. I praktiken beräknas emellertid ledamotens ersättning med hänsyn till hur stor andel av bostaden i procent som ledamoten disponerar. På samma sätt som när det gäller reducering av ersättning då en närstående person delar den egna bostaden är det lämpligt att gällande praxis kommer till tydligt uttryck i författning. Det bör därför införas en bestämmelse som reglerar hur en reducering av logiersättningen ska göras då en annan än en närstående person delar ledamotens egen över- nattningsbostad. Bestämmelsen bör tas in i de föreslagna tillämpningsfö- reskrifterna till den nya ersättningslagen. Utredningen anser att bestäm- melsen bör utformas mot bakgrund av hur praxis ser ut, det vill säga att en reducering av ersättningen ska göras efter hur stor andel av bostaden i pro- cent som den andra personen disponerar. Det är ledamoten själv som ska uppge denna andel till . Förutom den inneboendes sovrum bör som regel 1/3 av de allmänna utrymmena i bostaden, som till exempel vardagsrum, kök och badrum, anses ingå i den del som den andra personen disponerar. En sådan utgångspunkt bör anges i de allmänna råden till den nya ersättningslagen. 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM En ledamot som vill ha logiersättning ska enligt 5 kap. 30 § tillämpningsföre- skriften ansöka om det hos på en särskild blankett. Det krävs en ny ansökan inför varje nytt . I ansökan ska ledamoten ange bl.a. permanent bostadsort, hyra eller månadsavgift och om han eller hon dis- ponerar bostaden ensam eller delar den med någon annan. Till ansökan ska det fogas kopia av hyreskontrakt, hyresavi eller avi för månadsavgift där aktuell hyra eller månadsavgift framgår. Vid byte av boende eller andra förändringar som påverkar logiersättningens storlek ska ledamoten ge in en ny ansökan till förvaltningen senast inom en månad från förändringen. Görs ingen förnyad ansökan inför ett nytt upphör utbetalningen automatiskt. Ansökningar om logiersättning handläggs inom av enheten ledamotsadministration. Vid handläggningen kontrolleras att ledamo- ten är folkbokförd mer än från och att föreskrivet un- derlag, dvs. hyreskontrakt eller avier, lämnats in. Det kontrolleras även att le- damoten i ansökningsblanketten angett att han eller hon för sin privata använd- ning har en bostad på sin hemort som är inrättad för permanent boende. Bo- stadens adress ska anges, liksom adressen till bostaden i . Ledamo- ten ska bekräfta att han eller hon inte har tillgång till över- nattningsboende i bostadsbestånd. Ledamoten ska också bekräfta att han eller hon tagit del av viss information om regelverket och att lämnade uppgifter är korrekta. Förvaltningen kontrollerar inte hur bo- staden på hemorten är beskaffad. Enligt 7 kap. 1 § första stycket ersättningslagen ska tillhandahålla en ledamot ett arbetsrum i . Av andra stycket föl- jer att rätten att disponera arbetsrummet är personlig och att den inte får över- låtas. I 7 kap. 1 § ersättningslagen föreskrivs att beslutar vilka arbetsrum som ska ställas till respektive partigrupps förfogande. Arbets- rummen fördelas sedan av gruppkansliet till ledamöterna. Enligt 6 kap. 2 § tillämpningsföreskriften har en ledamot rätt att disponera arbetsrummet , fr.o.m. måndagen i den vecka då öpp- nas och så länge uppdraget varar. En ledamot som är ledig mer än en månad är dock skyldig att låta ersättaren disponera arbetsrummet. Ledamoten är också skyldig att flytta till ett annat arbetsrum om be- dömer att det krävs för t.ex. underhållsarbeten. 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM En ersättare ska normalt överta den ordinarie ledamotens arbetsrum. Om det inte är möjligt ska tillhandahålla ett ersättarrum för arbete. Rätten att disponera den ordinarie ledamotens arbetsrum eller ersättar- rum är personlig och får inte överlåtas (7 kap. 5 § ersättningslagen). 24.4.3 Utflyttning ur arbetsrummen En ledamot som inte återväljs efter att ha kandiderat i ett riksdagsval ska lämna sitt arbetsrum senast efter valdagen (7 kap. 3 § första stycket ersätt- ningslagen). En ledamot som lämnar sitt uppdrag ska lämna arbetsrummet senast efter det att uppdraget upphörde (3 § andra stycket). En ledamot som inte kandiderar i ett ordinarie riksdagsval ska lämna sitt arbetsrum ett valår. Ledamoten får dock behålla rummet efter den tidpunkten så länge det är nödvändigt för att han eller hon ska kunna fullgöra sitt riksdagsuppdrag (4 § första stycket). En ledamot som inte kandi- derar i ett extra val ska lämna arbetsrummet senast efter valdagen (4 § andra stycket). ska enligt 6 kap. 3 § tillämpningsföreskriften se till att det finns kontorsmöbler, textilier och konst i arbetsrummet. En ledamot får ta med sig egen konst till arbetsrummet. Konsten ska dock hängas upp av för- valtningen. Enligt 4 § ska se till att arbetsrummen städas (sed- vanlig lokalvård). I akuta situationer får gå in i arbets- rummet för att vidta nödvändiga åtgärder utan att först ha underrättat ledamo- ten. I 6 § anges att när en ledamot lämnar sitt riksdagsuppdrag ska Riksdagsför- valtningen svara för att arbetsmaterial som ledamoten packat i flyttkartonger transporteras till ledamotens hemort. 24.5 Erfarenheter från de senaste valen Inför ett ordinarie val har det inom tillsatts en valsamordnare med uppgift att samordna och ha överblick över de huvudsakliga arbetsuppgifter som utförs i samband med valet. Efter ett val sammanfattas valsamordnarens erfarenheter i en slutrapport. I den rapport som upprättades efter valet anfördes bl.a. följande: Vid valet bytte 164 övernattningsbostäder innehavare på grund av den nya mandatfördelningen. Man kan konstatera att regler och rutiner för in- och utflyttningar och hur länge en bostad kan disponeras efter ett val bör ses över tillsammans med partikanslierna. Även formerna för interna byten av 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM övernattningsbostäder inom partierna behöver diskuteras. Frågor om lä- genheternas städning, möblering och utrustning behöver tydliggöras t.ex. när det gäller ansvaret för flyttstädning eller när möbler saknas. För ny- valda ledamöter som ännu inte tillträtt sitt uppdrag erbjöds övernattning i övernattningsbostäder i samband med gruppmöten m.m. Det har dock varit svårt att tillmötesgå önskemålen eftersom tillgången till rum varit begränsad. För att underlätta omflyttningar och minska osäkerheten kring möjligheten till övernattningar, bör nyvalda ledamöter i första hand inkvarteras på hotell de dagar partiet har gruppmöten före uppropet. Erfa- renheten från detta val visar att det skulle underlätta både för den nyvalda ledamoten och för förvaltningen om resebyrån i kan kontaktas för logibokningar. I valsamordnarens rapport efter valet anfördes bl.a. följande: Av återkopplingen från förvaltningen och ledamöter framgår att det finns behov av att särskilt se över hanteringen av övernattningsbostäderna. En bidragande orsak till komplexiteten är att partikanslierna har olika rutiner för fördelningen av bostäder och det kan bli långa flyttkedjor inom ett parti. Som föreslås nedan bör ledamöter som inte kandiderar flytta ut sen- ast , och inga undantag bör göras så att någon kan bo kvar efter detta datum. Det ger förvaltningen bättre översikt och framförhållning in- för planeringen av bostäderna. En praktisk utmaning var att regelverket anger att de ledamöter som kandiderar men inte återväljs måste lämna sin bostad senast efter valdagen. Det innebar att förvaltningen hade att få iordning lägenheter till uppropet eftersom valresultatet fastställdes först efter valdagen det vill säga . Rimligheten i att först efter valdagen lämna sin bostad senare än dagen för det fastställda valresultatet bör analyseras från både ledamöternas och förvaltningens perspektiv. anser att förvaltningen bör överta uppgiften att fördela bostäderna och kommuni- cera direkt med ledamöterna. Svaren från ledamöterna om övernattnings- bostäderna visar att de överlag var relativt nöjda med hanteringen av själva inflyttningen i bostäderna och arbetsrummen men att processen inte fun- gerat optimalt. Flera efterlyser inventarielistor och vad som ingår i grund- möbleringen i bostäderna. 6.3Städning av övernattningsbostäder och arbetsrum står för städning av arbetsrum och bekostar även städning av övernattningsbostaden om ledamoten följer föreskriften och flyttar före . Därefter övergår ansvaret för städningen på leda- moten. Någon besiktning av städningen och lägenheternas skick och behov av renovering hinns oftast inte med. Servicecentret och lokalvården fick hantera en del ärenden där ledamöter lämnade sina lägenheter utan att städa. Det upptäcktes ibland först när en ny ledamot flyttade in. Det gav upphov till många frågor som fick lösas ad hoc. Arbetsbelastningen på lo- kalvården har varit mycket hög. Entreprenörer har anlitats för att klara upp- giften. Ledamöternas svar vittnar också om att man inte anser att städ- ningen av bostaden varit optimal. Om samtliga avgående ledamöter flyt- tade utan undantag skulle förut- sättningar förbättras att få bättre kontroll över bostäderna bland annat för städning, besiktning och viss renovering. Det finns också skäl att överväga 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM om förvaltningen ska kunna debitera en ledamot eller partikansliet för städ- ning som måste genomföras av förvaltningen. Om det finns reella behov för ledamöter att ha övernattningsmöjligheter i samband med extra ut- skottssammanträden efter bör andra lösningar sökas. 24.5.3 Riksdagsdirektörens handlingsplan inför valet I valsamordningens slutrapport efter valet lämnades ett antal rekommen- dationer utifrån gjorda erfarenheter. Utifrån rekommendationerna fastställde riksdagsdirektören en handlingsplan inför valet . I handlingsplanen ingår bl.a. att utreda konsekvenserna av att ta bort möjlig- heten för ledamöter att bo kvar i övernattningsbostaden efter ett valår och att överväga frågan om att debitera ledamöter och partikanslier för flyttstädning som måste utföras av . Därutöver ingår i handlingsplanen att förvaltningen ska gå igenom de delar av regelverket som gäller val och att belysa behovet av eventuella förtydliganden. 24.6.1 Dispositionsrätten regleras i ersättningslagen Förslag: Bestämmelserna om dispositionsrätten till övernattningsbostäder och arbetsrum flyttas från föreskrift till lag. Den nuvarande regleringen av ledamöternas rätt att disponera övernattnings- bostäder och arbetsrum finns i såväl lag som föreskrift. I ersättningslagen finns närmare bestämmelser om tidpunkt för utflyttning medan tiden under vilken ledamoten disponerar övernattningsbostaden och arbetsrummet regleras i till- lämpningsföreskriften. Regleringen är enligt vår uppfattning av så pass grund- läggande betydelse att den sin helhet bör tas in i ersättningslagen. Förslag: De särskilda bestämmelserna om övernattningsrum, ersättarrum, ersättarrum för arbete och övernattningsbostäder i hus upphävs. I ersättningslagen och tillämpningsföreskriften talas om övernattningsbostä- der, övernattningsrum, ersättarrum och ersättarrum för arbete. Det finns även särskilda regler för övernattningsbostäder i hus, varmed avses de två riksdagshusen på och ett antal fastigheter i som är anslutna till genom ett kulvertsystem. Övernattningsrum, ersättarrum och ersättarrum för arbete förekommer inte längre inom bostadsbestånd. Det finns inte heller några övernattningsbostäder som är belägna i vad som benämns som riksda- gens hus. Såvitt vi kunnat utröna finns det inga planer på att återinföra den typen av boendeformer och arbetsrum. De särskilda bestämmelserna om 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM ersättarrum, ersättarrum för arbete, övernattningsrum och övernattningsbostä- der i hus bör således utmönstras. Förslag: En övernattningsbostad och ett arbetsrum får inte upplåtas till nå- gon annan. Rätten till övernattningsbostad och arbetsrum är, enligt 6 kap. 1 § andra stycket och 7 kap. 1 § andra stycket ersättningslagen, personlig och får inte överlåtas. Begreppet överlåtelse innebär att det sker en fullständig rättighetsövergång, exempelvis genom köp, byte eller gåva. Från överlåtelse ska skiljas upplåtelse som innebär att någon enligt avtal – skriftligt eller muntligt sådant – har rätt att använda något utan att det sker en äganderättsövergång. En upplåtelse kan ske såväl mot betalning (hyra) som utan betalning (lån). Upplåtelsen kan avse en helhet (en hel lägenhet), eller en del (ett rum i en lägenhet).