rfr · H80WRFR5 · 2020-12-18 00:00:00 — Skånetrafiken är en förvaltning och en del av med uppdrag att erbjuda hållbara kollektiva resor i med tåg och buss. I Skånetrafiken ingår bl.a. pågatåg, som är regionaltåg inom län, och Öresundståg, som är internationella regionaltåg. Skånetrafiken har presenterat en tågstrategi som ligger till grund för utbyggnaden av deras regionaltågsystem. Bakgrunden är att tågresandet utgör pulsådern i den flerkärniga , största arbets- marknadsregion. Ungefär 150 000 resor görs med tåg i (de- cember 2019). behöver utveckla tågtrafiken vidare för att möta förväntningarna. Detta görs genom stora investeringar i nya pågatåg, utveck- lad Öresundstågstrafik samt införandet av ett nytt tågsystem som planeras till 2023. och Skånetrafiken har fattat ett beslut om att införa ett tredje tågsystem som kompletterar . I hela är det därför viktigt med hög kapacitet och framkomlighet. I regionen bedrivs en hög andel av trafiken på enkelspår, vilket gör att trafikstörningar får stor sprid- ningseffekt och även påverkar trafiken mellan och inklusive den danska huvudstadstrafiken. Det behövs enligt Skånetrafiken fler dubbel- spår, t.ex. på sträckan –. För regionen är det angeläget 2 UTGÅNGSPUNKTER – MÅL, STYRNING OCH ANSLAG att systematiskt genomföra åtgärder som omgående ökar järnvägens robusthet och att ge bra information när trafiken inte går som planerat.59 har fastställt ett mål för tågresandet i som innebär att resandet ska tredubblas , till 130 000 resor per dag För att nå detta mål måste tågtrafiken byggas ut kraftigt. en viktig del i denna utbyggnad, men också dubbelspår för höghastighetståg och regionaltåg mellan och som förbättrar kommunikation- erna till flygplats och knyter största städer närmare var det genomsnittliga antalet passagerare med Västtågen ca 55 000 per dag. Även i har antalet passagerare som reser med tåg ökat. Enbart inom pendeltågstrafiken har trafikvolymen i sta- digt ökat allteftersom kapaciteten har byggts ut, och den förvän- tas öka ytterligare. nådde genomsnittet för en enskild månad för första gången över 400 000 påstigande per dag. altågstrafiken och trafiken till och från . I är den ökade satsningen på järnvägens underhåll och är en viktig transportnod för hela , och det finns behov av att rusta upp och utveckla . också viktigt med fortsatta trimningsåtgärder i pendeltågstrafiken. terligare kunna utöka pendeltågstrafiken under högtrafik måste ett antal inve- steringar i den statliga infrastrukturen slutföras. Det behövs bl.a. utbyggnad av vändspår på några platser, fyrspår på , dubbelspår på Nynäsbanan och helst också fyrspår till . Det är även viktigt med möjligheten att styra om godstransporter genom för att därmed uppnå högre trans- Region planerar för att trafikmängden kom- mer att öka. () har antalet resenärer ökat i snabbare takt För att möta behovet kommer det att behövas fler tåg i trafik, vilket bl.a. innebär att behöver bygga fler uppställningsplatser och vändspår samt att trafikförvaltningen behöver införskaffa fler fordon.61 Behoven av en samlad strategisk styrning på järnvägsområdet har aktuali- serats i olika sammanhang.62 Staten har inte fastställt någon långsiktig strategi för användning och utveckling av järnvägen. 2.8Robust trafiksystem – benämning på tillståndet i trafiksystemet använder ofta begreppet robust för att beskriva olika tillstånd i trafiksystemet och aspekter på den egna verksamheten. Ett trafiksystems ro- busthet anger enligt transportsystemets förmåga att motstå och 59Skånetrafiken, intervju, . 60Gemensam agenda för JBS – Järnvägsbranschens samverkansforum 2018–2020. 61Trafikförvaltningen Region , intervju, . 62SOU 2015:110 En annan tågordning. 2 UTGÅNGSPUNKTER – MÅL, STYRNING OCH ANSLAG Enligt är ett robust transportsystem stabilt konstruerat och väl underhållet och därför tillförlitligt när det utsätts för på- frestningar i form av trafik och yttre påverkan. Anläggningens robusthet mäts ur två perspektiv: driftssäkerhet och anläggningens tillstånd. I årsredovisning anges att för järnväg mäts driftssä- kerhet med måttet tåg utan störning, och för anläggningens tillstånd görs en bedömning utifrån dess operativa, ekonomiska och tekniska livslängd. An- läggningens tillstånd, med ett eftersläpande underhåll, påverkar hur väl den klarar påfrestningar.63 uppger i sin årsredovisning året därpå att för anläggningens tillstånd görs en bedömning av hur tillståndet har utvecklats med hänsyn till slitage och genomförda åtgärder under året.64 Därutöver använder uttryck som robust trafikering för att be- skriva det arbetssätt som tillämpas för att uppnå det robusta trafiksystemet. Robusthet syftar till att bl.a. säkerställa att åtgärder vidtas av respektive ansva- rig verksamhet inom myndigheten för att tågen ska kunna vara punktliga. Ar- betet, den s.k. robusta trafikeringen, ska bedrivas tills punktlighetsmålen upp- nåtts och tills linjeorganisationen utan stöd från den centrala organisationen kontinuerligt kan leverera kravställd punktlighet.65 Bakgrunden till att arbetssättet infördes var erfarenheterna av störningarna på Västra stambanan och skogsbränderna 2018 som påverkade järnvägstrafi- ken avsevärt. Robust trafikering beskrivs i långsiktiga under- hållsplan som ett riskhanteringsarbete där riskerna från samtliga berörda en- heter inom följs upp och där projekten följs från starten för att säkerställa att oförutsedda händelser kopplade till genomförandet undviks.66 2.9 Pågående utrednings- och beredningsarbete Regeringen gav () ett uppdrag att göra en översyn av den finansiella styrningen av . ESV ska också gå igenom underlag till regeringen om de investeringar myndig- heten gör i enlighet med regeringens beslut om att fastställa den nationella trafikslagsövergripande planen för transportinfrastrukturen –2029. Översynen ska genomföras med utgångspunkt från och regeringens styrning av anslag och ramar för infrastrukturplaneringen samt utifrån all- männa utgångspunkter för ekonomisk styrning och uppföljning. Uppdraget om den finansiella styrningen ska redovisas till regeringen och när det gäller myndighetens underlag om investeringsverksamheten. Regeringen har också gett ett uppdrag i regleringsbrevet som omfattar en redovisning av hur utvecklingen och genomförandet av 63Trafikverket (2019). 64Trafikverket (2020). 65Trafikverket, Powerpointpresentation, . 66Trafikverket (2020). Långsiktig underhållsplan avseende genomförandet av järnvägsun- derhåll, . 2 UTGÅNGSPUNKTER – MÅL, STYRNING OCH ANSLAG it-projektet planering av kapacitet (MPK) fortlöper. visningen skulle även omfatta hur andra utvecklingsprojekt och processer som är relaterade till genomförandet av MPK fortlöper. till Infrastrukturdepartementet och slutredovisades den 30 I avsnitt 12.2.1 redovisas underlag om MPK. En punkt i den sakpolitiska överenskommelsen mellan Socialdemokra- terna, , och , det s.k. januariavtalet, avser ökad punktlighet för svensk järnväg. Detta omfattar ökade satsningar på un- derhåll och investeringar i nya spår som viktiga delar för att nå ökad punktlig- En långsiktig underhållsplan och ett åtgärdsprogram för att säkra ökad punktlighet ska tas fram i samverkan med tågoperatörerna. sådant som tillgång till ersättningstrafik, resenärsinformation, kvalitet på snöröjning och beredskap att snabbt avhjälpa t.ex. kontaktledningshaverier. ska ha rätt att avvisa tåg som riskerar att riva ned kontaktled- ningar eller på annat sätt sliter extra mycket på järnvägen. Mot denna bakgrund har haft två regeringsuppdrag. gällde att ta fram en långsiktig underhållsplan för järnvägen. porterade resultatet av uppdraget den 8 juli 2020.67 Det andra avsåg förutsättningar och åtgärder för att avvisa eller neka järn- vägsfordon tillträde till den statliga järnvägsanläggningen. En analys av rele- vanta regelverk inom järnvägsområdet och hur dessa tillämpas skulle göras Uppdraget redovisades den 21 augusti 2020.68 67Trafikverket (2020). Långsiktig underhållsplan avseende genomförande av järnvägsun- derhåll. 68Trafikverket (2020). Utredning om förutsättningarna för att minska förseningar i järn- vägstrafiken orsakade av järnvägsföretag. 3 Punktligheten i persontrafiken på järnväg •Punktligheten i persontågstrafiken var 2013–2019 med undantag då den uppgick till och 2019 då den uppgick till . Punktligheten varierar på olika linjer och tider . I beräkningen av tågens punktlighet ingår sent in- ställda tåg. Ett sent inställt tåg räknas som ett försenat tåg. •Det finns inget mått på resenärspunktlighet i den officiella statistiken. Att tågen är är den aspekt som är viktigast för resenärerna men som upplevs fungera sämst. Det finns flera punktlighetsmått. I den officiella statistiken redovisas punktlig- het enligt dels rätt tid (RT), dels sammanvägt tillförlitlighetsmått (STM). RT avser tåg som ankommer till slutstationen inom ett visst antal minuter efter ankomsttiden enligt tidtabell. Punktligheten som anges i RT + 5 innebär att tåget ska ankomma till slutstationen och från utsatt tid enligt tidtabell. STM anger planerade tåg som ankommer till slutstationen och efter ankomsttiden enligt tidtabell. Det innebär att sent in- ställda tåg ingår. Ett inställt tåg räknas som ett försenat tåg. Måttet STM är en sammanslagning av tågens punktlighet och regularitet, dvs. framförda tåg till slutstation.69 Skillnaden mellan måtten RT och STM är således att sent inställda tåg ingår i det sistnämnda. Det sammanvägda tillförlitlighetsmåttet utvecklades av Trafikanalys som statistikansvarig myndighet. Bakgrunden var att arbete hade inletts för att för- bättra punktligheten inom TTT. Av den första resultatrapporten framgår att avsikten inom detta samarbete var att ta fram en metod för att räkna in de akut inställda tågen i punktlighetsstatistiken, alltså RT + 5 inklusive in- ställda tåg. Målvariabeln hade således bestämts men inom TTT hade man inte klarat ut hur det tekniskt skulle beräknas utifrån tillgängliga uppgifter. När Trafikanalys hade slutfört detta arbete infördes måttet STM. TTThar tillämpat detta mått för redovisningen av punktlighet på järnväg för persontrafik i årsredovisningar respektive resultatrapporter. Ett annat mått är kanalpunktlighet, som definieras som att tåget är på rätt plats i förhållande till tidtabellen –3 till +2 minuter. 69Trafikverket (2013). Analys av punktligheten inom järnvägstrafiken, och Trafikanalys, e-brev, . 3 PUNKTLIGHET I PERSONTRAFIKEN PÅ JÄRNVÄG Avgångspunktlighet från utgångsstation mäts också, vilket anger andelen tåg som avgått från utgångsstationen inom efter tidtabell. 3.2 Redovisning av punktlighet 3.2.1 Punktlighet för persontåg I tabell 3 redovisas punktligheten för persontåg enligt rätt tid (RT) och sam- manvägt tillförlitlighetsmått (STM) –2019.70 I STM ingår sent inställda tåg (inställda eller dagen före planerat avgångsda- tum). Tabell 3 Punktlighet till slutstation persontåg 2013–2019 (RT/STM) procent Källa: Trafikanalys (2019), bearbetad. Av tabell 3 framgår att punktligheten för persontågen var (STM + 5) med undantag då den uppgick till (STM + 5) och 2019 då den uppgick till (STM + 5). framfördes över 1 miljon persontåg på den svenska järn- vägen 2019. –ökade antalet framförda persontåg från 852 000 till 1 016 000. Detta motsvarar en ökning med 19 procent.71 När inställda tåg räknas in i den officiella statistiken försämras punktlig- heten med upp till . I den officiella statistiken kan antalet inställda tåg beräknas eftersom det finns uppgifter om dels antalet planerade tåg, dels antalet framförda tåg som nått slutstation. Det finns dock inte en särskild tabell där uppgifterna redovisas samlat. Av uppgifter vid intervjuer framgår det att för upphandlad trafik är det vanligt att inställda tåg redovisas i samband med uppföljning av trafiken. Upp- följningen genomförs regelbundet till trafikorganisatören som har upphandlat trafiken. Utebliven produktion från operatören är ofta förenat med vite. (Se vidare avsnitt 6.3.2.) 3.2.3Punktlighet varierar beroende på distans Persontåg kan delas in i tre kategorier (tågsorter): 70Persontrafik i ingår utom tåg på och . 71Trafikanalys (2019). Punktlighet på järnväg. 3 PUNKTLIGHET I PERSONTRAFIKEN PÅ JÄRNVÄG •kortdistanståg (tåg som transporterar resenärer lokalt, vanligtvis som flyg- eller pendeltåg) •medeldistanståg (tåg som transporterar resenärer regionalt, vanligtvis som regionaltåg) •långdistanståg (tåg som transporterar resenärer interregionalt, vanligtvis som fjärr-, natt- eller snabbtåg).72 I tabell 4 redovisas punktlighet för persontrafiken fördelat på distans för per- sontågen 2014–2019. Tabell 4 Punktlighet för persontåg fördelat på distans 2014–2019 (STM + 5) Källa: Trafikanalys. Av tabell 4 framgår att det finns ett samband mellan distans och punktlighet. Kortdistanståg har den bästa punktligheten, som varierade mellan –2019. Därefter följer medeldistanståg, vars punktlighet varierade mellan . Långdistanståg har den sämsta punktlig- heten. Den varierade mellan –2019. 3.2.4 Punktligheten varierar mellan olika månader Punktligheten varierar även mellan olika månader. Trafikanalys har gjort en analys av punktligheten , 2017–2019. Resultatet visade att december månad i genomsnitt hade den högsta punktligheten (STM+5) medan hade det lägsta genomsnittet (STM+5). Trafikanalys konstaterade att resulta- tet kan tyckas vara anmärkningsvärt med tanke på att snö och is inte är ett betydande bekymmer under den tiden på året.73 3.2.5 Tillförlitligheten är bäst Persontågens tillförlitlighet har varit högst under hel- gerna. För uppmättes (STM +5) till 2019, vilket är den högsta nivå som uppmätts för en enskild veckodag.74 72Trafikanalys (2019). Punktlighet på järnväg. 3 PUNKTLIGHET I PERSONTRAFIKEN PÅ JÄRNVÄG 3.2.6 Punktligheten varierar över dygnet Persontågens punktlighet varierar beroende på tid . , 2017–2019, har punktligen varit högst mellan kl. 4 och kl. 5.59 då de högsta mätningarna har uppgått till (STM + 5). Den har varit lägst på eftermiddagarna. Den sämsta punktligheten uppmättes 17–19.59 () 18–18.59 () 17–17.59 (). Det finns ett samband mellan tiden , antalet tåg och tågens tillförlit- lighet. När morgontrafiken kommer igång sjunker tågens tillförlitlighet. Vid högtrafiken går tillförlitligheten åter ned.75 Ett exempel hur detta påverkar resenärerna redovisas av pågatågen. För pågatåg är punktligheten lägst kl. 7–9 och –18. Statistiskt sett innebär detta förhållande att var fjärde gång en person reser med pågatåget är tåget försenat. Enligt Skånetrafiken är kapacitetstaket nått, vilket innebär att det inte finns några marginaler, utan alla tåg måste gå så att inte ett försenat tåg påverkar andra tåg som också blir försenade.76 3.2.7 Punktlighet och coronapandemin Tågresandet har förändrats väsentligt under coronapandemin, vilket också har påverkat punktligheten. Den kommersiella trafiken har varit starkt reducerad. På några sträckor har trafiken upphört. De regionala kollektivtrafikmyndigheterna har delvis valt olika strategier för att hantera den upphandlade trafiken. I minskade passagerarantalet un- der . Den regionala tågtrafiken bedrivs enligt tidtabell och antalet vagnar i tågen har inte reducerats. tog operatören och fram en reduceringsplan som innebär att hänsyn kan tas till operatörernas personalsituation. Planen behövde inte användas . och SJ delar på de förluster som det minskade resandet innebär.77 I har tågtrafiken minskat kraftigt. Sammanlagt minskade trafiken . Enbart minskade tågtrafiken över . stängde gränsen för personer som inte var danskar. Dessa fick inte resa in i landet utan särskilda skäl. Trafiken anpassades efter efterfrågan. Arriva, som är operatör för pågatågen, har haft problem med sjukskriven ombordpersonal, och trafiken har också anpassats utifrån dessa förutsätt- ningar. Exempelvis bedrevs ingen trafik och resten av 75Trafikanalys (2017, 2018 och 2019). Punktlighet på järnväg. 76Skånetrafiken, intervju, . 77Västtrafik, telefonintervju, . 3 PUNKTLIGHET I PERSONTRAFIKEN PÅ JÄRNVÄG trafikdygnet under våren 2020.78 Öresundståg behövde dock inte ställa in tåg på grund av personalbrist.79 Punktligheten för lokal- och regionaltåg har förbättrats. Likaså redovisar SJ höga punktlighetssiffror för maj månad 2020 för de linjer som bolaget trafike- rar. Detta gäller för såväl tåg som resenärer. I tabell 5 finns en jämförelse mel- lan punktligheten för månaderna januari–och 2020. Tabell 5 Punktlighet 2019 och 2020, januari–augusti Källa: Trafikanalys. Av tabell 5 framgår att punktligheten har förbättrats jämfört med . Förbättringarna avser framför allt långdistanståg. Antalet planerade och framförda långdistanståg var dock än samma månad . Även antalet kort- och medeldistanståg var lägre, men differensen var betydligt lägre räknat i procent. Enligt Trafikanalys kan detta vara en indikation på att trafiken har anpassats efter nya förutsättningar som en följd av coronaviruset.80 I mäts tågens punktlighet. I andra länder mäts utöver tågens punktlig- het även resenärernas punktlighet. (Se även kap. har utvecklat en metod för att beräkna resenärernas punktlighet i förhållande till tågens punktlighet. Resultatet presenteras i en rapport.81 Bakgrunden till arbetet är att efterfrågan på tågresor är högre i hög- trafik än i lågtrafik och utbudet är anpassat till detta som försening- arna ofta är större i högtrafik än i lågtrafik. Järnvägsgruppens modell utgår från punktlighetsstatistik för alla tåg som har uppräknats till helårsvärden . Tra- fiken delas upp på kort-, medel- och långdistans. Bearbetningar av dels data från databasen , som är uppföljningssystem, dels data om efterfrågan från operatörer och regionala kollektivtrafikhuvudmän ligger till grund för beräkningarna. Resultatet från analysen redovisas i figurerna 5 och 6. 78Skånetrafiken, telefonintervju, . 79Öresundståg, e-brev, . 80https:///bantrafik/punktlighet-pa-jarnvag/punktlighet-pa-jarnvag-2020-9265/. 81KTH Järnvägsgruppen (2019). Nelldal, och . Utveckling av utbud och priser på järnvägslinjer i –2019. Avreglering och konkurrens mellan tåg, flyg och buss samt jämförelse mellan tåg- och resenärspunktlighet. 2020/21:RFR5 3 PUNKTLIGHET I PERSONTRAFIKEN PÅ JÄRNVÄG Figur 5 Andel minst försenade tåg och resenärer samt medelförse- ning för tåg och resenärer (minst ) 2018 Andel försenade tåg/resenärer Medelförsening minuter tåg/resenärer Tåg/resenärer försenade minst Försening för minst försenade tåg/resenärer Källa: KTH Järnvägsgruppen (2019). Nelldal, och . Figur 5 visar att förseningarna är större för resenärerna än för tågen. Detta förhållande gäller för alla typer av tåg, både kortdistans, medeldistans och långdistans, 2018. Figur 6 Andel försenade tåg och andel försenade resenärer i genomsnitt i högtrafik och lågtrafik och medelförsening andel för försenade tåg och rese- närer försenade för samma tåg (minst 5 minuters försening) Andel försenade tåg/resenärer Medelförsening minuter tåg/resenärer Tåg/resenärer försenade minst Försening för minst försenade tåg/resenärer Källa: KTH Järnvägsgruppen (2019). Nelldal, och . Figur 6 visar att resenärerna drabbas i större utsträckning än tågen av förse- ningar i högtrafik. När det gäller förseningar i lågtrafik visar underlaget att tåg är mer försenade än resenärer.82 Ett konkret exempel på hur resenärer påverkas av att ett tåg är försenat re- dovisas av operatören . Resultat från en uppföljning av förseningar i pen- deltågstrafiken i visar att när ett av de minst punktliga tågen blir försenat en vardag påverkas 1 500–2 000 resenärer (se även bil. SJ mäter också om resenärspunktlighet för de linjer som bolaget trafike- rar.83 I tabell 6 redovisas SJ:s uppgifter om resenärspunktlighet. 82KTH Järnvägsgruppen (2019). Nelldal, och . Utveckling av utbud och priser på järnvägslinjer i –2019. Avreglering och konkurrens mellan tåg, flyg och buss samt jämförelse mellan tåg- och resenärspunktlighet. 83SJ, e-brev, . 3 PUNKTLIGHET I PERSONTRAFIKEN PÅ JÄRNVÄG2020/21:RFR5 Tabell 6 Resenärspunktlighet, delresa SJ Källa: SJ, e-brev, . Av tabell 6 framgår att SJ:s resenärspunktlighet med undantag ökade –2019 för såväl långdistans- som medeldistanståg. I likhet med tågens punktlighet är resenärspunktligheten bättre när det gäller medeldi- stanståg än långdistanståg. Den största skillnaden var 2019, då det skilde mellan medeldistanståg och långdistanståg. Mätningen omfattar andelen resenärer som kommer fram till sin destination , vilket har beräknas på sittplatsbokningar, där det är möjligt, kompletterat med en schablon baserad på historik. SJ mäter också kundkritisk regularitet som ett komplement till inställda tåg. Till grund för denna mätning ligger en kombination av uppgifter från Trafik- verket och egna uppgifter om antalet resenärer. –2019 varierade den kundkritiska regulariteten mellan 2016 och 95,9 pro- cent 2018. var motsvarande andel . VTI har också konstaterat att det är viktigt för resenärerna att man följer upp dels hur långa förseningarna är, dels antalet inställda tåg. Mot denna bak- grund föreslår institutet att det ska användas indikatorer som visar långa för- seningar och inställda tåg.84 3.4 Resenärernas bedömning av punktlighet Transportstyrelsen ska enligt SERA-direktivet regelbundet fråga företrädare för användare av järnvägstjänster för persontransporter hur de ser på järnvägs- marknaden.85 Uppgiften fullgörs genom kvantitativa marknadsundersökningar bland resenärer. Resultatet av den senaste undersökningen publicerades i en rapport i november 2019.86 Jämfört med den förra undersökningen, som myndigheten gjorde 2017, är färre resenärer nöjda med hur det fungerar att resa med tåg. Särskilt stor för- sämring har skett av hur resenärerna upplever punktligheten. Att tågen är är den aspekt som är viktigast för resenärer men som upplevs fungera sämst. Av de tillfrågade anger att det är mycket eller ganska viktigt 84VTI (2019). Indikatorer för ökad punktlighet på järnväg – Slutrapport inom projektet punkt. 85Single Area (). och rådets direktiv /34/EU av om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägs- område (SERA-direktivet) reviderar det första järnvägspaketet. Direktivet är en omarbetning av det första paketet och ersätter bestämmelser i direktiv /440/EEG, 95/18/EG och 2001/14/EG. 86Transportstyrelsen, (2019). Resenärers syn på järnvägsmarknaden , TSJ 2019-5924, och Transportstyrelsen, e-brev, . 3 PUNKTLIGHET I PERSONTRAFIKEN PÅ JÄRNVÄG att tåget är . Som jämförelse kan nämnas att anger att trafiksä- kerhet är mycket eller ganska viktigt. Genom att arbeta för att förbättra tågens punktlighet går det således att öka Fler tåg skulle inte bara resultera i nöjdare resenärer utan även i fler resenärer. Att inte kunna lita på att tågen är är för icke- resenärerna en av de främsta anledningarna till att de väljer bort tåget, enligt Av undersökningen framgår att av de tillfrågade resenärerna upplever att tågen är , och anser att tågen oftast är . Det innebär att upplever att tågen är unge- fär varannan gång eller mer sällan. 4Myndigheter och andra aktörer i järnvägsbranschen Det finns många myndigheter och andra aktörer inom järnvägssektorn. Tra- fikverket är infrastrukturförvaltare av det statliga järnvägsnätet och ansva- rar för centrala uppgifter som planering, trafikledning, drift och underhåll av det statliga järnvägsnätet. Transportstyrelsen och Trafikanalys är andra centrala myndigheter. Därutöver finns statliga bolag som svarar för trans- porter, t.ex. SJ och , samt Jernhusen som bl.a. förvaltar fastig- heter. De regionala kollektivtrafikmyndigheterna ansvarar för den region- ala kollektivtrafiken. Järnvägsföretag/tågoperatörer svarar för trafiken på järnvägen. Andra centrala aktörer är tågfordonsindustrin och järnvägsent- reprenörer. 4.1 – ansvar, uppgifter och organisation ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås (se kapitel 2). Nedan redovisas ett antal centrala uppgifter som har inom järn- vägsområdet.87 är infrastrukturförvaltare för det järnvägsnät som tillhör staten.