urf · H8A5URF2 · 2020-12-16 00:00:00 — Andra faktorer av betydelse för bedöm- ningen är den enskildes ekonomiska förhållanden, försörjningsbörda, det aktuella beloppets storlek och om den felaktiga utbetalningen orsakats av den enskilde eller av den handläggande myndigheten. Det finns en omfattande rättspraxis från i fråga om eftergift inom välfärdssystemen som kan ligga till grund för pröv- ningen av motsvarande frågor enligt ersättningslagen. 5 § beslutar om återkrav av pension och om eftergift av ett sådant krav. Detsamma gäller krav på ränta. I paragrafen, som är ny, anges att beslutar om åter- krav av pension, om eftergift av sådana krav och ränta. I övriga fall av återkrav enligt 14 a kap. beslutar . Det framgår av lagen (2011:745) med instruktion för . 6 § Bestämmelser om återkrav av inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd finns i 12 kap. 35 och 36 §§ och 13 kap. 31 och 32 §§. Paragrafen, som är ny, innehåller en upplysning om att det finns särskilda be- stämmelser om återkrav av avgångsförmåner i 12 kap. 35 och 36 §§ och 13 kap. 31 och 32 §§. 1 § Beslut av om tillhandahållande av barnverksamhet får inte överklagas. Övriga beslut av enligt denna lag får överklagas till . I paragrafen finns en bestämmelse om överklagande av beslut av Riksdagsför- valtningen. Övervägandena finns i avsnitt 30.2. Ändringen innebär att det hittillsvarande förbudet mot att överklaga beslut i frågor som gäller tillhandahållande av stödåtgärder för att övergå till för- värvsarbete tas bort. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ledamöter som har beviljats logiersättning före ikraftträdandet. 3.De nya föreskrifterna om preskription ska tillämpas på tjänsteresor som ge- nomförs efter ikraftträdandet. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Av andra punkten följer att äldre föreskrifter om rätt till logiersättning ska gälla om en ledamot beviljats sådan ersättning före ikraftträdandet av lagen. Den som beviljats logiersättning före ikraftträdandet har således rätt till logi- ersättning enligt tidigare ordning även efter ikraftträdandet. Av tredje punkten framgår att bestämmelserna om preskription av krav på resekostnadsersättning och traktamente ska tillämpas på tjänsteresor som ge- nomförs efter ikraftträdandet. Vad gäller tjänsteresor som genomförs dessför- innan gäller tidigare föreskrifter, dvs. en sexmånadersfrist som endast utgör en I ett sådant fall gäller alltjämt en tioårig preskriptionstid. 37.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i 7 § meddelar allmänna råd till lagen. Ändringen innebär att det gjorts en språklig korrigering. 37.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess 1 b § Ordföranden och övriga ledamöter i har rätt till ett årsarvode. Arvodet uppgår till ett belopp som motsvarar den procentandel av talmansarvodet enligt 3 kap. 1 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter som framgår av följande uppställning. Paragrafen, som är ny, reglerar arvodet till ordföranden och övriga ledamöter i . Övervägandena finns i avsnitt 34.2. Av paragrafen framgår att ordföranden och övriga ledamöter i nämnden har rätt till ett årsarvode. Arvodena uppgår till procentandelar av talmansarvodet; . Talmansarvodet motsvarar arvodet till statsministern som i sin tur bestäms av . Detta framgår av 3 kap. 1 § ersättningslagen och 1 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. Ersättaren för ordföranden har inte rätt till ett årsarvode, däremot ett sam- manträdesarvode. Bestämmelser om det finns i 1 d §. 1 d § Ersättaren för ordföranden i har rätt till ett sam- manträdesarvode. Arvodet uppgår till ett belopp som motsvarar av talmansarvodet enligt 3 kap. 1 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. Om ersättaren deltar i ett sammanträde utan att delta i beslut har han eller hon rätt till sammanträdesarvode bara om nämnden beslutar det. Paragrafen, som är ny, reglerar arvodet till ersättaren för ordföranden i Riks- dagens arvodesnämnd. Bestämmelser om arvode till övriga befattningshavare i nämnden finns i 1 b §. Övervägandena finns i avsnitt 34.2. Av paragrafens första stycke framgår att ersättaren för ordföranden har rätt till ett sammanträdesarvode. Arvodet uppgår till en procentandel av talman- sarvodet; . Talmansarvodet motsvarar arvodet till statsministern som i sin tur bestäms av . Detta framgår av 3 kap. 1 § ersättningslagen och 1 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. Om ersättaren deltar i ett sammanträde utan att delta i de beslut som då fattas har han eller hon rätt till sammanträdesarvode bara om nämnden beslutar det. Detta framgår av paragrafens andra stycke. 2 § För fullgörande av sådana uppdrag som anges i 1 § betalas ett särskilt arvode för en sammanträdesdag som infaller , eller då kammaren inte sammanträder (sammanträdesarvode). Sammanträdesarvode betalas dock inte till vald ledamot och företrädare för par- tigrupp utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen. Sammanträdesarvode betalas även till 1.ledamot och tjänstgörande ersättare i ledamotsrådet, 2.tjänstgörande suppleant och tjänstgörande ersättare för företrädare för par- tigrupp utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen, 3.suppleant i svenska delegations arbetsutskott, 4.ledamot och suppleant i som är förlagt till period då har plenifri tid, 5.riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i verksamhet i den mån motsvarande ersättning inte betalas från , 6.riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i verksamhet i den mån motsvarande ersättning inte betalas från , 7.riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i den parlamenta- riska församlingens verksamhet i i den mån motsvarande ersättning inte betalas från den parlamentariska församlingen, och 8.riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i den gemensamma parlamentariska kontrollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämpnings (Europol) verksamhet i den mån motsvarande ersättning inte betalas från kontrollgruppen. Arvodesbeloppen fastställs av riksdagsstyrelsen. Till en suppleant som deltar i sammanträde utan att delta i beslut betalas sam- manträdesarvode endast om respektive organ beslutar det. Paragrafen innehåller bestämmelser om rätt till sammanträdesarvode till be- fattningshavare i vissa riksdagsorgan. Övervägandena finns i avsnitt 34.1. I tredje stycket har det tagits in en ny punkt som innebär att en ledamot och suppleant i den svenska delegationen i den gemensamma parlamentariska kon- trollgruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbekämp- ning (Europol) har rätt till ett sammanträdesarvode. Arvodet avser endast sam- manträden inom ramen för möten inom den kontrollgruppen. Förberedelsemö- ten och liknande inför sådana möten omfattas således inte av rätten till arvode. 3 a § Den som fullgör uppdrag i svenska delegation och som lämnar i samband med ett val, har under den återstående delen av delegationens mandatperiod rätt till –arvode enligt 2 § andra stycket 6, –resekostnadsersättningar och traktamente enligt 3 § andra stycket 1, och –teknisk och elektronisk 7 kap. 12 § lagen (2016:1108) om ersättning till riks- dagens ledamöter. Ändringen utgör en konsekvensändring till följd av ändrad paragrafnumrering i 7 kap. ersättningslagen. 2020/21:URF2 37 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 37.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. 6 § Ett statsråd som har längre färdväg än från bostaden på hemorten till har, om förutsättningarna för avdrag i 12 kap. 18–20 §§ in- komstskattelagen (1999:1229) är uppfyllda, rätt till avlöningsförstärkning med de belopp som gäller för tjänstemän med tidsbegränsad anställning i . Ersättning för logikostnad betalas med samma belopp som gäller för riks- dagsledamöter enligt 6 kap. 4 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. För resor mellan och hemorten betalas dessutom resekost- nadsersättning. Ändringen utgör en konsekvensändring till följd av ändrad paragrafnumrering i 5 kap. ersättningslagen. 37.5Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Vad som ska tas upp i inkomstslaget tjänst 8 § Tjänstestället är den plats där den skattskyldige utför huvuddelen av sitt arbete. Utförs detta under förflyttning eller på arbetsplatser som växlar, anses i regel den plats där den skattskyldige hämtar och lämnar arbetsmaterial eller förbe- reder och avslutar sina arbetsuppgifter som tjänsteställe. Om arbetet pågår en begränsad tid på varje plats enligt vad som gäller för vissa arbeten inom byggnads- och anläggningsbranschen och liknande branscher, anses bostaden som tjänsteställe. För reservofficerare samt nämndemän, jurymän och andra liknande uppdrags- tagare i allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol, hyresnämnd eller arrende- nämnd anses bostaden som tjänsteställe. En riksdagsledamot har sitt tjänsteställe i bostaden på den adress där han eller hon är folkbokförd under förutsättning att bostaden är inrättad för permanent bruk för ledamoten och hans eller hennes familj och disponeras av ledamoten. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som ska utgöra en skattskyldigs tjänsteställe. Ändringen innebär att ordet riksdagsledamöter tagits bort från tredje stycket. I fjärde stycket, som är nytt, har det tagits in en bestämmelse om vad som utgör en riksdagsledamots tjänsteställe. Bestämmelsen motsvarar 1 kap. 3 a § i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. Övervägandena finns i avsnitt 23.4. 2020/21:URF2 37 FÖRFATTNINGSKOMMENTAR 37.6 Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för 1 § ska i enlighet med 3 kap. 2 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter fastställa det belopp som ledamotsarvode ska betalas med, 12 kap. 26–27 §§ samma lag besluta i frågor om inkomstgaranti och efterle- vandeskydd, 13 kap. 22–23 §§ samma lag besluta i frågor om ekonomiskt omställnings- stöd och efterlevandeskydd, 9 kap. 12 a § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av besluta om jämkning av inkomstgaranti och 9 kap. 23 § samma lag om utbetalning av inkomstgaranti på nytt. Nämnden ska ange vilka överväganden som föranlett beslutet. Nämnden är en myndighet under . I paragrafen anges nämndens uppgifter. Ändringen innebär en konsekvensänd- ring till följd av ändrad paragrafnumrering i 3 kapitlet. 14 § Bestämmelser om arvode till ordföranden, övriga ledamöter och ersätta- ren för ordföranden finns i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Paragrafen innehåller i fråga om arvode till ordföranden, övriga ledamöter och ersättaren för ordföranden en hänvisning till lagen (1989:185) om arvoden m.m.för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodesla- gen). Övervägandena finns i avsnitt 34.2. Ändringen är en följd av arvodena inte längre ska bestämmas genom beslut av riksdagsstyrelsen utan i stället regleras i arvodeslagen och uppgå till belopp som motsvarar vissa procentandelar av talmansarvodet. 37.7Förslaget till riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd till lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter Föreskriftens innehåll och tillämpningsområde 1 § Denna föreskrift innehåller bestämmelser om ersättning till talmannen, riksda- gens ledamöter och ersättare. –arvode (2 kap.), –resekostnadsersättning (3 kap.), –betalkort (4 kap.), –traktamente (5 kap.), –övernattningsbostad i bostadsbestånd (6 kap.), –logiersättning (7 kap), –arbetsrum (8 kap.), –teknisk och elektronisk utrustning (9 kap.), –barnverksamhet (10 kap.), –sjukpension (11 kap.), –stödåtgärder för övergång till förvärvsarbete (12 kap.), –inkomstgaranti (13 kap.), –ekonomiskt omställningsstöd (14 kap.), och –försäkring, företagshälsovård och rehabilitering (15 kap.). I paragrafen finns en innehållsförteckning som ger en översikt över föreskrif- tens disposition och innehåll. Paragrafen motsvarar 1 kap. 1 § i riksdagsstyrel- sens föreskrift och allmänna råd om tillämpningen av lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (föreskriften). Innehållsförteckningen änd- ras med anledning av att några kapitel delas upp på flera kapitel och att be- stämmelserna om stödåtgärder för övergång till förvärvsarbete flyttas från ka- pitlen om inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd och samlas i ett eget kapitel. 2 § Grundläggande bestämmelser om talmannens, ledamöternas och ersättarnas rätt till ersättning finns i 5 kap. 2 § riksdagsordningen och lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. I paragrafen, som är ny, ges upplysning om var de grundläggande bestämmel- serna om talmannens, ledamöternas och ersättarnas rätt till ersättning finns. Sådana bestämmelser finns i 5 kap. 2 § riksdagsordningen och lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (ersättningslagen). Föreskriften grundas på 8 kap. 13 § andra stycket regeringsformen där det föreskrivs att kan bemyndiga myndigheter att meddela föreskrifter som avser förhållanden inom eller dess myndigheter. Bemyndigandet finns i 1 kap. 10 § ersättningslagen där det anges att Riksdags- förvaltningen får meddela föreskrifter till lagen. I 1 kap. 11 § anges dessutom att meddelar allmänna råd till lagen. allmänna råd beslutas av riksdagsstyrelsen enligt 10 § 5 lagen (2011:745) om 3 § Vad som sägs i föreskriften om en ledamot gäller även talmannen och en ersät- tare, om det inte anges något annat. Paragrafen motsvarar i sak 1 kap. 2 § föreskriften, men har språkligt anpassats till motsvarande bestämmelser i 1 kap. 5 och 6 §§ ersättningslagen. ändring i sak är inte avsedd. Som resor som en ledamot gör som ett led i utövningen av sitt riksdagsuppdrag bör anses –resor till och från för att delta i riksdagsarbetet, –resor till, från och i den valkrets för vilken ledamoten är vald, –resor som föranleds av sammanträde med riksdagsgruppen, partikonferens och annat partiarrangemang, utskottsresa samt deltagande i arbetet i nämnder, delegationer, kommittéer eller liknande inom , –enskilda utrikesresor, och –resor som föranleds av att en ledamot medverkar i ett arrangemang som syftar till att informera om eller riksdagsuppdraget. I det allmänna rådet finns en icke uttömmande uppräkning av exempel på resor som görs som ett led i utövningen av riksdagsuppdraget. Ett motsvarande all- mänt råd finns i anslutning till definitionen av begreppet tjänsteresa i hittillsva- rande 4 kap. 1 § ersättningslagen. För att en resa ska betraktas som en tjänsteresa krävs, utöver att resan görs som ett led i utövningen av uppdraget som riksdagsledamot, att resan påbörjas på tjänstestället, under en pågående tjänsteresa eller på en förrättningsort samt avslutas vid tjänstestället eller en förrättningsort. Jämför definitionen av be- greppet tjänsteresa i 1 kap. 2 § 7 ersättningslagen. 1 § Arvodet för ett sammanträde i , eller då kammaren inte sammanträder uppgår till . Paragrafen motsvarar 2 kap. 2 § föreskriften. Jämför 3 kap. 6 § tredje stycket ersättningslagen där det anges att bestämmer arvodet vid sammanträde. 2 § Sjukanmälan ska göras under sjukfrånvaron. Om sjukfrånvaron varar ska ledamoten till ge in läkarintyg som styrker att han eller hon inte kan utföra sitt uppdrag under den tiden. Paragrafen motsvarar 2 kap. 3 § föreskriften och har ändrats språkligt, utan att någon ändring i sak är avsedd. Arvodesavdrag och ersättning vid sjukfrånvaro och föräldraledighet 3 § Arvodesavdraget vid sjukfrånvaro och föräldraledighet uppgår till av arvodet för varje kalenderdag (kalenderdagsavdrag). Om sjukfrånvaron och för- äldraledigheten uppgår till en månad eller mer ska avdraget motsvara ett månads- avdrag. Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om arvodesavdrag vid sjuk- frånvaro och föräldraledighet. Jämför 3 kap. 9 § ersättningslagen där det före- skrivs att det vid sjukfrånvaro och föräldraledighet ska göras avdrag på arvodet under den tiden i enlighet med vad bestämmer. 4 § En ledamot som är frånvarande på grund av sjukdom har för varje kalenderdag han eller hon får sjukpenning enligt socialförsäkringsbalken rätt till sjukpenning- tillägg från den femtonde dagen under frånvaron. Sjukpenningtillägg betalas enligt vad som framgår av bilagan till denna före- skrift. Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om rätten till ersättning vid sjukfrånvaro. I första stycket anges att en ledamot som får sjukpenning enligt socialför- säkringsbalken har rätt till sjukpenningtillägg. Motsvarande gäller enligt vill- korsavtalen på det statliga området. I andra stycket hänvisas i fråga om sjukpenningtilläggets storlek till bilagan till föreskriften. Sjukpenningtillägget motsvarar vad som följer av villkorsav- talen på det statliga området. 5 § En ledamot som får sjukpenning för förebyggande behandling enligt socialför- säkringsbalken har rätt till sjukpenningtillägg vid förebyggande behandling. Sjukpenningtillägg vid förebyggande behandling betalas enligt vad som fram- går av bilagan till denna föreskrift. Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om rätten till sjukpenningtill- lägg för förebyggande behandling enligt socialförsäkringsbalken. I första stycket anges att en ledamot som har rätt till sådan sjukpenning också har rätt till sjukpenningtillägg. Motsvarande gäller enligt villkorsavtalen på det statliga området. I andra stycket hänvisas i fråga om sjukpenningtilläggets storlek till bilagan Sjukpenningtillägget motsvarar vad som gäller enligt villkors- avtalen på det statliga området. 6 § En ledamot som får rehabiliteringspenning enligt socialförsäkringsbalken har rätt till rehabiliteringstillägg. Rehabiliteringstillägg betalas enligt vad som framgår av bilagan till denna fö- Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om rätt till rehabiliteringspen- ning enligt socialförsäkringsbalken. Av första stycket följer att en ledamot som har rätt till rehabiliteringspen- ning har rätt till rehabiliteringstillägg. Motsvarande gäller enligt villkorsavta- len på det statliga området. I andra stycket hänvisas i fråga om rehabiliteringstilläggets storlek till bi- lagan till föreskriften. Rehabiliteringstillägget motsvarar vad som gäller enligt villkorsavtalen på det statliga området. 7 § En ledamot som är föräldraledig och som får föräldrapenning har rätt till för- Föräldrapenningtillägg beräknas på arvodet vid föräldraledighetens början och betalas enligt vad som framgår av bilagan till denna föreskrift. Föräldrapenningtillägg lämnas för per barn och betalas ut må- nadsvis senast efter den månad ledigheten avser. I annat fall är rätten till Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om rätt till föräldrapenning- Motsvarande gäller enligt villkorsavtalen på det statliga området. Av första stycket följer att en ledamot som har rätt till föräldrapenning har rätt till föräldrapenningtillägg. Motsvarande gäller enligt villkorsavtalen på det I andra stycket anges på vilket arvode föräldrapenningtillägget beräknas. Vidare hänvisas i fråga om beräkningen till bilagan till föreskriften. I tredje stycket finns närmare bestämmelser om föräldra- 8 § Om en ledamot har varit föräldraledig och blir gravid på nytt innan det tidigare barnet uppnått en ålder av och beräknas föräldrapenningtillägget på arvodet när den nya föräldraledigheten inträffar. Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om beräkningen av föräldra- penningtillägg vid graviditet. Motsvarande gäller enligt villkorsavtalen på det 9 § Vid föräldraledighet med tillfällig föräldrapenning enligt socialförsäkringsbal- ken betalas tillägg vid tillfällig föräldrapenning ut enligt vad som framgår av bila- gan till denna föreskrift. Ett sådant tillägg betalas ut för arvodesdelar över basbeloppstaket i förhållande till frånvarons omfattning under sammanlagt . Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om rätt till tillägg vid tillfällig föräldrapenning. Motsvarande gäller enligt villkorsavtalen på det statliga om- rådet. I paragrafen hänvisas till bilagan till föreskriften. 10 § En ledamot som får graviditetspenning enligt socialförsäkringsbalken har rätt till graviditetspenningtillägg. Graviditetspenningtillägg betalas enligt vad som framgår av bilagan till denna föreskrift. Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om rätt till graviditetspen- ningtillägg. Motsvarande gäller enligt villkorsavtalen på det statliga området. Av första stycket följer att en ledamot som har rätt till graviditetspenning har rätt till graviditetspenningtillägg. I andra stycket hänvisas i fråga om graviditetstilläggets storlek till bilagan till föreskriften. Ersättning för förlorad semester 11 § Om ersättaren har en anställning uppgår ersättningen till ett belopp som mot- svarar den ersättning hans eller hennes arbetsgivare skulle ha betalat för semester- dagarna. Paragrafen motsvarar 2 kap. 5 § första stycket föreskriften och innehåller en bestämmelse om en ersättares rätt till ersättning för förlorad semester om han eller hon är anställd. Paragrafen har ändrats språkligt utan att någon ändring i sak är avsedd. 12 § Om ersättaren driver egen näringsverksamhet uppgår ersättningen till ett be- lopp som motsvarar ersättarens fastställda sjukpenninggrundande inkomst enligt 25–28 kap. socialförsäkringsbalken delat med 365. Paragrafen motsvarar 2 kap. 6 § första stycket föreskriften och innehåller en bestämmelse om en ersättares rätt till ersättning för förlorad semester om han eller hon bedriver näringsverksamhet. Paragrafen har ändrats språkligt utan att någon ändring i sak är avsedd. 13 § Ansökan om ersättning för förlorad semester görs hos . En ersättare som har en anställning ska till ansökan bifoga ett intyg från arbets- givaren som visar hur många semesterdagar som har gått förlorade och med vilka belopp ersättning för semesterdagarna skulle ha betalats ut. Om ersättaren driver egen näringsverksamhet ska det till ansökan bifogas ett intyg från som visar ersättarens fastställda sjukpenninggrun- dande inkomst. Paragrafen innehåller bestämmelser om ansökan om ersättning för förlorad se- Språkliga ändringar har gjorts utan att någon ändring i sak är avsedd. Första stycket motsvarar 2 kap. 4 § föreskriften. Andra stycket motsvarar 2 kap. 5 § andra stycket föreskriften. Tredje stycket motsvarar 2 kap. 6 § andra stycket föreskriften. 3 kap. Resekostnadsersättning Resebeslut 1 § Talmannen beslutar om utrikes tjänsteresor som en ledamot gör med anledning av ett särskilt uppdrag för . Paragrafen motsvarar 3 kap. 9 § föreskriften. 2 § Någon av de vice talmännen beslutar om a)ersättning för resekostnader till medföljande enligt 4 kap. 3 § andra stycket lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter, och b)enskilda utrikes tjänsteresor enligt 4 kap. 5 § tredje stycket samma lag. En ledamot kan begära att ett beslut enligt första stycket a) ska prövas av Riks- dagsförvaltningen. En sådan begäran ska ges in skriftligen till Riksdagsförvalt- ningen inom en månad från det att beslutet meddelades. En ledamot beslutar om enskilda utrikes tjänsteresor till . Paragrafen motsvarar delvis 3 kap. 3 och 10 §§ föreskriften. Av första stycket a) framgår att en av de vice talmännen beslutar om rätt till ersättning för resekostnader för medföljande enligt 4 kap. 3 § andra stycket ersättningslagen om en ledamot måste resa till på grund av en extra- ordinär händelse eller någon av orsak som inte har kunnat förutses. Så har varit fallet även tidigare. Av första stycket b) framgår att en av de vice talmännen beslutar om en- skilda utrikes tjänsteresor till andra länder än länder som ingår i EES-området och EU:s kandidatländer och potentiella kandidatländer. Så har varit fallet även tidigare. Jämför 4 kap. 5 kap. tredje stycket ersättningslagen. I andra stycket, som motsvarar 3 kap. 3 § andra och tredje styckena före- skriften, anges att en ledamot kan begära att ett beslut enligt första stycket 1 prövas av . En sådan begäran prövas av riksdagsstyrel- sen. Tredje stycket är nytt och innebär att en ledamot har rätt att besluta om en- skilda utrikes tjänsteresor till , trots att landet har gått ut ur EU.