rfr · H80WRFR5 · 2020-12-18 00:00:00 — Punktlighet för persontrafik på järnväg - en uppföljning Punktlighet för persontrafik på järnväg uppföljnings- och utvärderingsgrupp beslutade att följa upp punktligheten i järnvägstrafiken för persontransporter och att göra en internationell studie av punktligheten i några länder i . I uppföljningen ingår också vissa frågor om underhåll av järnvägen. Av regeringsformen framgår att varje utskott följer upp och utvärderar riks- dagsbeslut inom utskottets ämnesområde. har beslutat om de trans- portpolitiska målen, och det är mot den bakgrunden som uppföljningen har genomförts. Resultatet av uppföljningen kan användas i samband med utskottets bered- ning av frågor som rör järnvägstrafiken och andra frågor där underlaget som redovisas i denna uppföljning kan användas. Uppföljningsarbetet har genomförts av trafikutskottets uppföljnings- och utvärderingsgrupp. Underlag till gruppen har tagits fram av utvärderaren vid utskottsavdelningens utvärderings- och forskningssekretariat i samarbete med föredragandena och (t.o.m. ) vid trafikutskottets kansli. Även , som var praktikant på sekretariatet , har deltagit i framtagandet av delar av underlaget. I arbetet har också sekretariatschef del- tagit. (M), ordförande Punktlighet – en fråga som varit aktuell ........... Syfte, frågeställningar och avgränsningar ........................................... Metod och genomförande.................................................................... Disposition av uppföljningsrapporten.................................................. Utgångspunkter – mål, styrning och anslag .............................................. De transportpolitiska målen i förhållande till punktligheten................ Leveranskvaliteter för styrning mot de transportpolitiska målen ........ Den strategiska styrningen av drift och underhåll för väg och Planeringsram och anslagsutveckling för järnvägen............................ Bedömning av kostnaderna för tågförseningar.................................... Järnvägssystemet – en översikt............................................................ Utveckling av tågtrafiken .................................................................... Strategier för utveckling av järnvägen................................................. Robust trafiksystem – benämning på tillståndet i Pågående utrednings- och beredningsarbete........................................ Punktligheten i persontrafiken på järnväg................................................. Redovisning av punktlighet ................................................................. Punktlighet för persontåg ............................................................... Punktlighet varierar beroende på distans........................................ Punktligheten varierar mellan olika månader................................. Tillförlitligheten är bäst .............................................. Punktligheten varierar över dygnet ................................................ Punktlighet och coronapandemin ................................................... Resenärernas bedömning av punktlighet ............................................. Myndigheter och andra aktörer i järnvägsbranschen ................................ – ansvar, uppgifter och organisation............................... Planering av trafiken ...................................................................... Kompetensförsörjning inom järnvägsbranschen ............................ Tågoperatörer/järnvägsföretag............................................................. Ägare och förvaltare av fastigheter ................................................ Tågfordonsindustrin och järnvägsentreprenörer............................. Tillsammans för tåg (TTT) ..................................................... Granskning av resultat av arbetet inom TTT.................................. Regional samverkan – några exempel ................................................. Mål och styrning för ökad punktlighet...................................................... Leveranskvaliteten punktlighet och mål för punktlighet................ Ansvar för samordning inom myndigheten och mellan myndigheten och övriga aktörer............................................................... TTT:s mål om 95 procents punktlighet för person- och godståg......... Operatörer och regionala kollektivtrafikmyndigheter.......................... Analys av störningar ................................................................................. Orsaker till förseningar – utgångspunkten för analyser av Orsakskoder och kodningsprocess ................................................. Förseningar enligt orsakskoden järnvägsföretag (J)....................... Banor med stora och medelstora störningar ........................................ Tänkbara åtgärder för att minska störningarna............................... Analyser inom styrramverk med leveranskvaliteter ............................ Övergripande analyser inom verksamhetsområdet trafik .................... Förseningstimmarnas påverkan på operatörerna ............................ dialog med kunder ................................................... TTT:s analyser och resultat ................................................................. Analysgrupp/rotgrupp .................................................................... Analyser inom effektområdena ...................................................... Analysernas användning i arbetet för bättre punktlighet................ Robust planering – nytt arbetssätt för att planera .............................. Utvecklingspotential – några exempel............................................... Bättre planering så att alla tåg kan vara punktliga........................ Operatörernas ansvar i planeringen.............................................. Ekokörning bör anpassas.............................................................. Nodtillägg för att hantera mindre störningar behövs.................... Planering av banarbeten ............................................................... Översyn av regler och riktlinjer ................................................... Uppehållstid på stationer och bättre avgångspunktlighet ............. Den operativa trafikledningen...................................................... Mål för att minska störningarna......................................................... Underhåll – en viktig del för att förvalta statens tillgångar ............... Utgifter för underhåll och reinvesteringar.................................... Samstämmig bild av behov av åtgärder ....................................... Genomförda åtgärder och effekter på punktligheten ......................... Användningen av servicefönster........................................................ Tänkbara åtgärder för att minska störningar...................................... Behövs mätning av nedsatt funktion i infrastrukturen? 10 Fordon m.m. – järnvägsföretagens ansvar ............................................ Ansvar, kunskap och åtgärder.......................................................... som förebygger haverier.................... 10.2.2 Översyn av regler ........................................................................ 11 Minska konsekvenserna av störningar .................................................. Omledning av trafik......................................................................... 12 Ledning, styrning och it-projekt ........................................................... Ledning och styrning....................................................................... Marknadsanpassad planering av kapacitet (MPK) ..................... Nationellt tågledningssystem m.m. ............................................ Anläggningsdata () ............................................................ 12.2.5 Gemensamt underhållsstöd ()............................................. Kostnader för vissa it-projekt..................................................... 13 Redovisning av resultat i fråga om punktlighet .................................... rapportering i årsredovisningen................................. Regeringens rapportering till ........................................... 14 Internationell studie .............................................................................. Redovisning av resultat ................................................................... Syfte och inriktning.................................................................... Mål för tågens punktlighet ......................................................... Mål för resenärernas punktlighet................................................ Mål i förhållande till ansvarig aktör ........................................... Information till resenärerna om punktlighet............................... Goda exempel för att förbättra punktligheten ............................ 15 Uppföljningsgruppens slutsatser och iakttagelser ................................. En punktlig järnvägstrafik – regeringens och styrning för att nå transportpolitiska mål.................................................. Initiativ för bättre punktlighet.......................................................... Mål för punktlighet.......................................................................... Mål i och exempel från andra länder............................. Mål för resenärernas punktlighet................................................ Punktlighet för persontåg ................................................................ Orsaker till störningar...................................................................... Analyser och åtgärder för bättre punktlighet ................................... Erfarenheter från andra länder.................................................... Erfarenheter från det svenska arbetet ......................................... Ansvarsfördelning för att uppnå punktlig persontrafik behöver ansvar för punktlighet och åtgärder........................... Planering av trafiken .................................................................. Avsiktsförklaringar för bättre punktlighet och Samverkan med utgångspunkt från regionala förhållanden ..... 15.10.4 Samverkan med utgångspunkt från indelning i områden ......... åtgärder inom TTT............................................. 15.10.6 Vad är samverkan?................................................................... Har JBS och TTT tagit över uppgifter från ansvariga Transportköpare och kostnaden för förseningar ............................ Uppföljning och rapportering ........................................................ 15.14.1 Ekonomiska styrmedel ............................................................. Definition av begrepp............................................................... Sammanfattande slutsats och iakttagelse....................................... Samverkan för bättre pendeltågstrafik i .................................... Samverkansforum om järnväg där Region Orsakskoder och förklaring av huvudgrupper............................................. Effektområden inom TTT........................................................................... Internationell jämförelse av järnvägstrafikens punktlighet......................... Enligt 4 kap. 8 § regeringsformen ska varje utskott följa upp och utvärdera riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde. Av förarbetena till regeringsfor- men framgår att denna uppföljning och utvärdering ingår i gransk- ning av rikets styrelse och förvaltning. Utskottens verksamhet med uppfölj- ning och utvärdering av riksdagsbeslut är således viktig för demokratins legi- timitet. De folkvalda riksdagsledamöterna behöver i sitt beslutsfattande ett till- förlitligt underlag för besluten, vilket innefattar användningen av tilldelade medel för att utföra viktiga uppgifter och samhällsfunktioner. uppföljning av punktligheten i järnvägstrafiken omfattar en redovisning och analys av arbetet i för att förbättra punktligheten för persontrafiken på järnväg. Inom ramen för uppföljningen har en internat- ionell studie genomförts. Studien omfattar bl.a. exempel på åtgärder som har vidtagits i fem länder för att förbättra järnvägstrafikens punktlighet. Dessa län- der är , , , och . Utskottets uppföljning utgår från de transportpolitiska mål som har fastställt och beslut om att förstärka anslagen till för underhåll av och investering i infrastrukturen. Persontrafiken på järnväg har ökat kraftigt . Det är framför allt lokal- och regionaltrafiken som har ökat. Ökningen av trafiken innebär också att det är allt fler aktiviteter som ska samsas i det gemensamma spåret – såväl person- och godståg som banarbeten. Planeringen av tidtabeller behöver vara fullgod; alla tåg behöver vara punktliga och framföras enligt tidtabell ef- tersom förseningar sprids genom att tågen påverkar varandra. Genom att allt fler resenärer väljer att åka tåg påverkas fler av förseningar och inställda tåg. Att tågen är är den aspekt som är viktigast för resenärerna men som sam- tidigt upplevs fungera sämst. –2019 var den aggregerade punktligheten för person- trafiken . Sent inställda tåg ingår i beräkningen. Ett inställt tåg räknas som ett försenat tåg. Det innebär att av alla tåg kommer till stationen, dvs. och , enligt det samman- vägda tillförlitlighetsmåttet (STM + 5). Punktligheten varierar på olika linjer och olika tider . Ju längre sträcka ett tåg färdas, desto sämre punkt- lighet. har punktligheten varit högst mellan kl. 4 och kl. 5.59, medan den har varit lägst på eftermiddagarna efter . Den internationella studien visar att en bättre punktlighet i tågtrafiken gyn- nas av ett långsiktigt engagemang för att skapa ett tillförlitligt system som är attraktivt för resenärerna. Detta kräver en tydlig styrning dvs. mål och uppfölj- ning samt noggrann planering, statistik och satsningar på infrastrukturen. Upp- följningen visar att det finns en utvecklingspotential i i dessa avseen- den. 2020/21:RFR5 SAMMANFATTNING Den nationella styrningen av arbetet för ökad punktlighet i järnvägstrafiken har främst utgått från ett s.k. styrramverk med leveranskvaliteter och en sam- verkan inom järnvägsbranschen som kallas Tillsammans för tåg (TTT). I styrramverket ingår ”leveranskvalitet punktlighet”, som ska visa på prio- riteringar utifrån ett politiskt perspektiv i förhållande till de transportpolitiska målen, som omfattar både regeringens och styrning. Styrram- verket togs fram 2012 i dialog mellan och . Det är oklart vilka resultat som har uppnåtts genom det fastställda styrramver- ket med leveranskvaliteten punktlighet eftersom det saknas uppgifter om kon- kret nytta och om hur det har tillämpats samt eventuella resultat. TTTbildades efter att tågtrafiken hade haft betydande problem med punktligheten. Arbete har genomförts i samverkan och av respektive aktör för att nå det fastställda s.k. branschmålet om 95 procents punktlighet inklusive sent inställda tåg till 2020. TTT skulle inriktas på uppföljning och dokumen- terade resultat. Resultaten har dokumenterats i resultatrapporter som publice- rades i huvudsak . Resultatet och underlaget för detta granskades av Transportstyrelsen och Trafikanalys som var utsedda till obero- ende granskare. Myndigheterna framförde i alla utlåtanden att det enligt deras bedömning inte fanns några möjligheter att nå målet sett utifrån hur arbetet bedrevs. upphörde TTT med att publicera resultatrapporter. TTT av- vecklade också den oberoende granskningen av arbetet. och därefter har Powerpointpresentationer redovisats, men det är oklart vad som ligger till grund för de effekter på punktligheten som redovisas i dessa presentationer. Det är också oklart vilken styrande effekt branschmålet har haft. Det är svårt att avgöra i vilken utsträckning ett strukturerat arbete har genomförts för att nå målet eftersom det saknas resultat som kopplas till insatser och punkt- lighet. Ett återkommande problem inom såväl som TTT är att det i stor utsträckning saknas en redovisning av vem som är ansvarig för olika åt- gärder samt av samlade resurser och resultat som är kopplade till effekter av insatser och punktlighet. Samverkan framhålls som nyckeln till framgång, men detta har inte preciserats med någon redovisning av vem som är ansvarig för vad. Enligt sin instruktion ansvarar för att samverka med olika aktörer. TTT framhålls av myndigheten som det huvudsakliga samverkansfo- rumet när det gäller punktlighet. Det är viktigt att lyfta fram att det finns konkreta exempel på åtgärder som har vidtagits vilka har resulterat i bättre punktlighet. I dessa exempel har un- derlag tagits fram som visar på antingen brister i planering av tidtabeller eller behov av underhållsåtgärder på en utpekad sträcka eller i ett särskilt område. När åtgärder har vidtagits för att komma till rätta med de redovisade proble- men har punktligheten på sträckan förbättrats. Ofta har problemen uppmärk- sammats på lokal eller regional nivå. Ett exempel på detta är s.k. analyståg där orsaker till förseningar för de tåg som har den lägsta punktligheten undersöks . Därefter redovisas resultatet av analysen för den som är ansvarig för att vidta åtgärder. Det är Trafikledningsområde nord som har initierat och genomför arbetet med analyståg. Ett annat exempel är analyser av konstruktionsregler för olika banor. Inled- ningsvis genomförde en sådan analys av Värmlandsbanan. Av analysen framgick att den ursprungliga tidtabellen inte gick att köra så att tå- gen ankom till stationerna. När den nya tidtabellen infördes uppstod sam- tidigt ett engagemang hos den operativa personalen som ytterligare förbättrade förutsättningarna för punktliga tåg. Punktligheten på Värmlandsbanan har för- bättrats avsevärt och antalet resenärer har ökat. Ett tredje exempel är ett gemensamt arbete mellan , Trafikför- valtningen Region och MTR för att komma till rätta med de bety- dande förseningar som drabbade resenärer i pendeltågstrafiken i /18. Tidtabeller har ändrats och fel i infrastrukturen åtgärdats. Ut- gångspunkten för de åtgärdade bristerna i infrastrukturen har varit en rapport med kartläggning och analys av brister i infrastrukturen i som MTR tagit fram. Arbetet har bedrivits strukturerat med utgångspunkt från ett åtgärdsprogram där ansvaret för åtgärder definieras och resultatet följs upp . I har Skånetrafiken gett i uppdrag åt en konsult att ta fram motsvarande underlag som MTR hade tagit fram. De åtgärder som har vidta- gits har förbättrat punktligheten genom att infrastrukturfelen har minskat. Både i och i har förändrat arbetssättet, vilket också har varit en förutsättning för de goda resultaten när det gäller bättre punktlighet, enligt myndigheten. Både i och i har ledningen för såväl som övriga organisationer arbetat tillsammans. Av den internationella studien framgår att det med undantag för finns nationella mål för punktlighet fastställda av ansvarigt departement i varje land. I finns dock ett skriftligt mål för förseningar på grund av spår- underhåll. Det finns också exempel på länder som har mål för resenärernas punktlighet. I exempelvis och finns välutvecklade sy- stem för att följa upp resenärernas punktlighet. I dessa länder följer man upp hur många resenärer som kommer fram till sina planerade anslutningar. I Dan- mark mäter infrastrukturförvaltaren kundpunktligheten. Punktlighet avser en försening på högst . Den utgår från kundundersökningar som vi- sar att är en gräns för när resenärer upplever en försening. Denna punktlighetsdefinition fastställs i resultatavtalet mellan infrastrukturförvalta- ren och det ansvariga departementet. Mätningen görs genom att tågens an- komsttid mäts och värdet viktas utifrån resenärsbeläggning. Ett tåg under rus- ningstid med många resenärer värderas högre än en avgång med färre resenä- rer under lågtrafik. Tåg som ställs in före avgång räknas som en försenad avgång. I har regeringen inte fastställt mål för punktlighet för tåg eller re- senärer. 2020/21:RFR5 SAMMANFATTNING Slutsatser och iakttagelser i korthet 1.Drivkrafter för ett systematiskt och uthålligt arbete för att förbättra punkt- ligheten behöver tydliggöras. Likaså behöver hinder i form av t.ex. otydlig ansvarsfördelning och begränsad styrning för att uppnå samhällsmål un- danröjas. 2.En översyn av ansvarsförhållanden, organisation samt användning av an- slag och intäkter som avser järnvägen behöver övervägas mot bakgrund av de brister som har uppmärksammats. Belysningen av ansvarsförhållanden när det gäller att vidta åtgärder för att förbättra punktligheten behöver om- fatta alla aktörer i järnvägssektorn. Ansvarsförhållanden behöver tydliggö- ras. 3.Styrningen för att uppnå bättre punktlighet för järnvägstrafiken behöver utvecklas. Mål för såväl tågens som resenärernas punktlighet behöver övervägas på nationell nivå. Det är önskvärt att ett system för uppföljning och rapportering av resultat i förhållande till målen säkerställs. Uppfölj- ning och rapportering behöver kopplas till vidtagna åtgärder och effekter på punktligheten. 4.Det finns behov av att klarlägga och tydliggöra myndighets- ansvar inom järnvägsområdet. I detta ingår också myndighetens ansvar ge- nom dess instruktion för att samverka med andra aktörer. 5.Trafikverkets förmåga att genomföra it-projekt så att dessa leder till verk- samhetsnytta inom avsatt tid och fastställd budget behöver granskas. Det är därför önskvärt att regeringen vidtar åtgärder för att myndighetens re- surser för att effektivisera och utveckla verksamheten används på ett bättre sätt än vad som framkommit i underlag från utredningar och granskningar och i denna uppföljning. 6.Ekonomiska incitament för att åstadkomma en väl fungerande järnvägstra- fik behöver undersökas. 7.Regeringens rapportering till behöver förbättras i frågor som är kopplade till punktlighet för trafiken på järnväg. behöver en tydlig bild av vilka åtgärder som vidtas och resultatet av dessa åtgärder för att bl.a. kunna förbättra punktligheten för järnvägstrafiken. har beslutat om en väsentlig anslagsförstärkning för järnvägssektorn. Resulta- tet av denna behöver rapporteras. Likaså behövs en tydlig återrapportering av resultat i förhållande till de transportpolitiska målen. uppföljnings- och utvärderingsgrupp beslutade att följa upp punktligheten i järnvägstrafiken för persontransporter och att göra en internationell jämförelse av punktligheten i några europeiska län- der. I uppföljningen ingår också vissa frågor om underhåll av järnvägen fram- för allt i förhållande till punktlighet i järnvägstrafiken. in- formerades trafikutskottet om att en sådan uppföljning skulle inledas av grup- pen. Av regeringsformen framgår att ”varje utskott följer upp och utvärderar riksdagsbeslut inom utskottets ämnesområde”.1 har även beslutat om riktlinjer för utskottens uppföljning och utvärdering. Utgångspunkten för denna uppföljning är beslut om de trans- portpolitiska målen. I målen ingår numera det mål som fastställt att utsläppen av växthusgaser från inrikes transporter (utom inrikes luftfart, som ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS) ska minska med jämfört med 2010.2 I budgetpropositionen har regeringen meddelat att detta mål ska användas som ett etappmål till hänsynsmålet inom den transportpolitiska målstrukturen.3 För att styra bidrag till de transportpolitiska målen finns se- dan 2012 ett antal s.k. leveranskvaliteter. Punktlighet är en av dessa leverans- kvaliteter. Punktlighet är en viktig faktor för att tillgodose transportköparnas behov av tillförlitliga transporter så att järnvägen kan vara ett konkurrenskraftigt färd- medel i förhållande till andra transportslag. Punktlighet är den viktigaste frå- gan för resenärerna enligt såväl undersökningar som trafikorganisatörers och operatörers erfarenheter.4