urf · H8A5URF2 · 2020-12-16 00:00:00 — Beslut om beloppets storlek fattas av riksdagssty- relsen och beloppet anges i styrelsens föreskrift till lagen (jfr 10 § 5 lagen med instruktion för ). Tredje stycket är nytt och innehåller en bestämmelse som innebär att leda- moten inte har rätt till logiersättning med anledning av ett avtal som ingåtts med en närstående fysisk eller juridisk person. Ledning kan hämtas från 1 kap. 8 § årsredovisningslagen (1995:1554) enligt följande. Begreppet närstående fysisk person avser i detta sammanhang en make, maka, sambo, särbo, barn, styvbarn, förälder, syskon eller annan släkting. Med begreppet närstående juridisk person avses en juridisk person som le- damoten själv eller gemensamt med någon annan utövar ett bestämt inflytande över eller annars har ett betydande inflytande över. Det är fråga om en närstå- ende juridisk person också om ledamoten är styrelseledamot eller verkstäl- lande direktör i den juridiska personen eller har någon annan ledande befatt- ning i den. Detsamma gäller om ledamoten är gift eller sambo med eller föräl- der, barn eller styvbarn till någon som är att anse som närstående till en juridisk person, är ekonomiskt eller på annat sätt beroende av en sådan fysisk person som avses eller annars ingår i samma familj som en sådan och kan förväntas påverka den personen i hans eller hennes kontakter med den juridiska personen eller påverkas av honom eller henne i sina egna kontakter med den juridiska personen. 5 § Vid ledighet som uppgår har ledamoten rätt till logiersättning un- der ledigheten. Om ledigheten överstiger har ledamoten rätt till logier- sättning bara om det finns särskilda skäl. Paragrafen innehåller en bestämmelse om rätten till logiersättning vid ledighet som i sak motsvarar hittillsvarande 5 kap. 9 §. Innebörden är att en ledamot har rätt till logiersättning vid ledighet som uppgår . Om ledigheten överstiger lämnas logiersättning bara om det finns särskilda skäl. Så kan exempelvis vara fallet om den tid som ledigheten varar inte väsentligt överstiger (se förs. 1995/96:RFK4, bet. 1995/96:KU26 och framst. 2005/06:RS4, bet. 2005/06:KU33). Beslut om rätt till övernattningsbostad eller logiersättning 6 § prövar efter ansökan om en ledamot har rätt till över- nattningsbostad eller logiersättning. Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse som innebär att Riksdags- förvaltningen efter ansökan ska pröva om en ledamot har rätt till övernatt- ningsbostad inom förvaltningens bostadsbestånd innan ledamoten tilldelas en sådan bostad av partigruppen. prövar även, som enligt hittillsvarande reglering, rätten till logiersättning. Övervägandena finns i avsnitt 23.4. Närmare bestämmelser om ansöknings- förfarandet finns i riksdagsstyrelsens föreskrift till lagen. 7 § beslutar om vilka övernattningsbostäder som ska ställas till respektive partigrupps förfogande. Övernattningsbostäderna ska fördelas i pro- portion till antalet ledamöter i en partigrupp som har rätt till övernattningsbostad. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 6 kap. 2 §. Ingen ändring i sak är avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 23.4. 8 § Partigrupperna fördelar övernattningsbostäderna bland de ledamöter som enligt beslut har rätt till en sådan bostad. Paragrafen motsvarar delvis hittillsvarande 6 kap. 2 § tredje stycket. Övervä- gandena finns i avsnitt 24.6.7. Ändringen innebär att en ledamot får tilldelas en övernattningsbostad först efter det att har funnit att han eller hon har rätt till en sådan bostad (se 6 kap. 5 §). 9 § En ledamot disponerar övernattningsbostaden i den vecka då öppnas till och med den dag då riksdagsuppdraget upphör, om inte annat följer av 10–14 §§. Paragrafen innehåller en bestämmelse om ledamoten dispo- nerar en övernattningsbostad i bostadsbestånd. Be- stämmelsen motsvarar delvis hittillsvarande 6 kap. 3 § tillämpningsföreskrif- ten till lagen. Övervägandena finns i avsnitt 24.6. Ledamoten får disponera övernattningsbostaden i den vecka då öppnas. Rätten att disponera övernattningsbostaden upphör som huvudregel samti- digt som uppdraget upphör. Uppdraget upphör för en ledamot som lämnar riks- dagen vid ett riksdagsval när den nyvalda samlas. Om ledamoten lämnar uppdraget upphör uppdraget den dag som framgår av beslut att godta ledamotens avsägelse. Detsamma gäller en er- sättare som avsäger sig uppdraget . Annars upphör ersättarens uppdrag den dag som framgår av det bevis som utfärdas då han eller hon kallas att tjänstgöra. Om den ordinarie ledamot som ersättaren ersätter återkommer till tidigare än beräknat upphör ersättarens uppdrag med automatik . I vissa situationer gäller inte denna huvudregel. Dessa situationer framgår av 10–14 §§. En sådan situation är att ledamoten har beviljats ledighet av riks- dagen eller talmannen under en månad eller mer. I så fall disponerar ledamoten inte bostaden under ledigheten. Dispositionsrätten är vidare inskränkt i så måtto att en ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie riksdagsval är skyl- dig att flytta ut ur övernattningsbostaden valåret. 10 § Vid ledighet som uppgår till en månad eller mer disponerar ledamoten inte övernattningsbostaden under ledigheten. Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse om vad som gäller vid le- dighet. Övervägandena finns i avsnitt 24.6. Om ledigheten understiger en månad har ledamoten rätt att disponera över- nattningsbostaden under ledigheten. Om ledigheten uppgår till en månad eller därutöver har ledamoten däremot inte rätt att disponera övernattningsbostaden under ledigheten. Avsikten är i stället att ersättaren ska använda övernattnings- bostaden (se 3 §). Om ersättaren inte gör det har ledamoten ändå inte rätt att disponera övernattningsbostaden under ledigheten. 11 § En ledamot som lämnar uppdraget ska flytta ut ur över- nattningsbostaden senast efter det att uppdraget upphörde. I paragrafen, som motsvarar hittillsvarande 6 kap. 3 § andra stycket, finns en bestämmelse om när ledamoten ska flytta ut ur sin övernattningsbostad om han eller hon lämnar uppdraget . Ledamoten ska flytta ut senast efter det att uppdraget upphörde. Övervägandena finns i avsnitt 24.6. 12 § En ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie riksdagsval ska flytta ut ur övernattningsbostaden valåret. En ledamot som inte kandiderar vid ett extra val ska flytta ut ur övernattnings- bostaden senast efter valdagen. Paragrafen innehåller en bestämmelse om ledamotens skyldighet att flytta ut ur sin övernattningsbostad ett valår. Liknande bestämmelser finns i hittillsva- rande 6 kap. 4 §. Övervägandena finns i avsnitt 24.6. I första stycket anges att en icke kandiderande ledamot ska flytta ut ur sin övernattningsbostad ett valår. Den tidigare möjligheten att vid behov använda bostaden ända tills uppdraget upphört har avskaffats. I andra stycket finns en bestämmelse som gäller skyldigheten att flytta ut ur övernattningsbostaden inför ett extra val. Ledamoten ska som enligt hit- tillsvarande reglering flytta ut senast efter valdagen. 13 § En ledamot som inte blir återvald vid ett riksdagsval ska flytta ut ur övernatt- ningsbostaden senast efter valdagen. Paragrafen, som motsvarar hittillsvarande 6 kap. 3 § första stycket, innehåller en bestämmelse om vad som gäller i fråga om utflyttning om en ledamot inte blir återvald vid ett riksdagsval. Övervägandena finns i avsnitt 24.6. 14 § En ersättare ska flytta ut ur övernattningsbostaden när den ordinarie ledamo- ten återkommer från sin ledighet. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 6 kap. 6 § och innehåller en bestämmelse om ersättares utflyttning. Övervägandena finns i avsnitt 24.6. 15 § En övernattningsbostad får inte upplåtas till någon annan. Paragrafen motsvarar delvis hittillsvarande 6 kap. 1 § andra stycket. Övervä- gandena finns i avsnitt 24.6. Innebörden av bestämmelsen är att en övernattningsbostad inte får upplåtas till någon annan. Andrahandsuthyrning får således inte förekomma. Övernatt- ningsbostaden får inte heller lånas ut. Det saknar betydelse om bostaden upp- låts mot vederlag eller om upplåtelsen avser hela eller en del av bostaden. Även upplåtelsetiden saknar betydelse. 16 § En ledamot är skyldig att ersätta skador i en övernattningsbostad utöver nor- malt slitage som orsakas uppsåtligen eller av oaktsamhet då han eller hon disponerar över bostaden. Detsamma gäller om inventarier i övernattningsbo- staden som tillhör skadas eller går förlorade. Ersättningsansvaret enligt första stycket gäller även skador och förluster som orsakas av någon som vistas i övernattningsbostaden med ledamotens samtycke. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om en ledamots skyldighet att ersätta skada och förlust i en övernattningsbostad som han eller hon dispone- rar. En liknande bestämmelse finns i 5 kap. 9 § tillämpningsföreskriften till lagen. Övervägandena finns i avsnitt 29.7. Enligt första stycket ansvarar ledamoten för skador utöver normalt slitage i en övernattningsbostad som han eller hon disponerar. Ledamoten är även skyl- dig att ersätta inventarier som kommer bort eller skadas. Ersättningsskyldigheten förutsätter att skadan eller förlusten skett uppsåtli- gen eller på grund av oaktsamhet. Ledamoten ansvarar även för skada eller förlust som någon annan orsakar under förutsättning att han eller hon vistas i övernattningsbostaden med leda- motens samtycke. Detta framgår av andra stycket. 17 § En ledamot är skyldig att ersätta kostnader som uppstår på grund av att han eller hon inte har uppfyllt sin skyldighet att städa övernattningsbostaden vid ut- flyttning och att transportera bort sina tillhörigheter. Paragrafen, som är ny, innehåller en bestämmelse om en ledamots ersättnings- ansvar för kostnader som uppstår på grund av att han eller hon inte fullgör sin skyldighet enligt föreskriften till lagen att städa och tömma övernattningsbo- staden vid utflyttning. Övervägandena finns i avsnitt 29.7. Arbetsrum samt teknisk och elektronisk utrustning 1 § En ledamot har rätt till ett arbetsrum i . Paragrafen, som motsvarar hittillsvarande 7 kap. 1 § första stycket, innehåller en bestämmelse om att en ledamot har rätt till ett arbetsrum. Bestämmelsen är utformad som en rättighet för ledamoten och inte som tidigare en skyldighet för att tillhandahålla ett arbetsrum. Övervägandena finns i avsnitt 15.2. 2 § En ersättare ska använda den ordinarie ledamotens arbetsrum om det är möjligt. Paragrafen innehåller en bestämmelse om ersättares arbetsrum och motsvarar 7 kap. 5 § första stycket. Som utgångspunkt gäller att ersättaren ska använda den ordinarie ledamotens arbetsrum. Om det inte är möjligt har ersättaren rätt till ett arbetsrum på samma sätt som en ledamot. 3 § beslutar om vilka arbetsrum som ska ställas till respek- tive partigrupps förfogande. Partigruppen fördelar arbetsrummen bland ledamö- terna i gruppen. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 7 kap. 2 §. Ingen ändring i sak är avsedd. 4 § Rätten att använda ett arbetsrum gäller i den vecka då öppnas till och med den dag då uppdraget upphör, om inte annat följer av 5–9 §§. I paragrafen finns en bestämmelse om ledamoten disponerar arbetsrummet. Övervägandena finns i avsnitt 24.6. Rätten att disponera arbetsrummet gäller i den månad då öppnas. Dispositionsrätten upphör som huvudregel som uppdraget upphör. Uppdraget upphör för en ledamot som lämnar vid ett riksdagsval när den nyvalda samlas. Lämnar ledamoten uppdra- get upphör uppdraget den dag som framgår av beslut att godta ledamotens avsägelse. Detsamma gäller en ersättare som av- säger sig uppdraget . Annars upphör ersättarens uppdrag den dag som framgår av det bevis som utfärdas då han eller hon kallas att tjänstgöra. Om den ordinarie ledamot som ersättaren ersätter återkommer till tidi- gare än beräknat upphör ersättarens uppdrag med automatik vid den tidpunk- ten. I vissa situationer gäller inte huvudregeln och dispositionsrätten. Dessa si- tuationer framgår av 5–9 §§. En sådan situation är att ledamoten har beviljats ledighet av eller talmannen under en månad eller mer (5 §). I så fall disponerar ledamoten inte arbetsrummet under ledigheten. Dispositionsrätten är vidare inskränkt i så måtto att ledamoten är skyldig att flytta ut ur arbetsrummet ett valår (7 §). Har ledamoten behov av arbetsrummet får han eller hon dock behålla rummet så länge behovet kvarstår. 5 § Vid ledighet som uppgår till minst en månad disponerar ledamoten inte över arbetsrummet under ledigheten. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om vad som gäller vid ledig- Övervägandena finns i avsnitt 24.6. Av bestämmelsen framgår att vid ledighet som uppgår till minst en månad disponerar ledamoten inte över arbetsrummet. Arbetsrummet ska i stället som utgångspunkt användas av ersättaren. Även om det inte är möjligt får den or- dinarie ledamoten inte använda arbetsrummet vid ledighet som uppgår till en månad eller mer. Vid ledighet som understiger en månad får ledamoten an- 6 § En ledamot som lämnar uppdraget ska flytta ut ur arbets- rummet senast efter det att uppdraget upphörde. Paragrafen, som motsvarar hittillsvarande 7 kap. 3 § andra stycket, innehåller en bestämmelse om vad som gäller i fråga om utflyttning om ledamoten läm- nar uppdraget . Ingen ändring i sak är avsedd. 7 § En ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie val ska flytta ut ur arbetsrum- met valåret. Ledamoten får dock behålla arbetsrummet efter den tidpunkten så länge som det är nödvändigt för att han eller hon ska kunna utöva riksdagsuppdraget. Paragrafen, som motsvarar hittillsvarande 7 kap. 4 §, innehåller en bestäm- melse om vad som gäller i fråga om utflyttning för ledamöter som inte kandi- derar vid ett riksdagsval. Ingen ändring i sak är avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 24.6. 8 § En ledamot som inte kandiderar vid ett extra val ska flytta ut ur arbetsrummet senast efter valdagen. Paragrafen innehåller en bestämmelse om vad som gäller i fråga om utflyttning ur arbetsrum vid ett extra val. Övervägandena finns i avsnitt 24.6. Innebörden av bestämmelsen är att en ledamot som inte kandiderar ska flytta ut senast efter valdagen. 9 § En ledamot som inte blir återvald vid ett riksdagsval ska flytta ut ur arbetsrum- met senast efter valdagen. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 7 kap. 3 § första stycket och innehåller en bestämmelse om en ledamots skyldighet att flytta ut ur arbetsrummet om han eller hon inte blir återvald. Ingen ändring i sak är avsedd. 10 § Ett arbetsrum får inte upplåtas till någon annan. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 7 kap. 1 § andra stycket och innebär att en ledamot inte får upplåta arbetsrummet till någon annan. Övervägandena finns i avsnitt 24.6. Arbetsrummet får således inte hyras eller lånas ut. Det saknar betydelse om upplåtelsen sker mot vederlag eller . 11 § En ledamot är skyldig att ersätta skador i ett arbetsrum utöver normalt slitage som orsakas uppsåtligen eller av oaktsamhet då han eller hon dispo- nerar över arbetsrummet. Detsamma gäller om inventarier och annan utrustning i arbetsrummet som tillhör skadas eller går förlorade. Paragrafen är ny och innebär att en ledamot är ersättningsskyldig för skador i ett arbetsrum som orsakas uppsåtligen eller genom oaktsamhet. Ledamoten är även skyldig att ersätta inventarier och utrustning som tillhör Riksdagsförvalt- ningen och som skadas eller går förlorade. Övervägandena finns i avsnitt 29.7. Teknisk och elektronisk utrustning 12 § En ledamot har rätt till den tekniska och elektroniska utrustning som behövs för att utöva riksdagsuppdraget i enlighet med vad bestäm- mer. Paragrafen motsvarar i sak hittillsvarande 7 kap. 9 §, men är utformad som en rättighet för ledamoten. Ingen ändring är avsedd. Övervägandena finns i av- snitt 15.2. 13 § Vid ledighet får ledamoten behålla den tekniska och elektroniska utrust- ningen. Ledamoten ska dock på begäran lämna tillbaka utrustningen till Riksdags- förvaltningen under ledigheten om det finns särskilda skäl för det. Paragrafen motsvarar hittillsvarande 7 kap. 10 § och har ändrats språkligt. Nå- gon ändring i sak är inte avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 15.6. 14 § får ersätta kostnader som en ledamot har för att han eller hon inom riksdagsuppdraget använder någon annan teknisk utrustning än den som tillhandahålls av . Paragrafen motsvarar hittillsvarande 7 kap. 11 §. Bestämmelsen har ändrats språkligt utan att någon ändring i sak är avsedd. 3 § Rätten till barnverksamhet gäller till och med den dag då riksdagsuppdra- get upphör. Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om när rätten till barnverk- samhet upphör. Innebörden av bestämmelsen är att rätten upphör redan i samband med att Så är fallet redan enligt hittillsvarande reglering. ändring i sak är således inte avsedd. Regleringen avviker från huvudregeln i 1 kap. 8 om att rätten till ersättning enligt lagen gäller till och efter det att uppdraget upphörde. 4 § Underlaget för pensionsrätten utgörs av 1. talmansarvode enligt 3 kap. 1 §, 2.ledamotsarvode enligt 3 kap. 2 §, 3.tilläggsarvode enligt 3 kap. 3–5 §§, och 4.arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Vid beräkningen av underlaget ska till arvoden enligt 1–4 läggas avdrag som gjorts enligt 3 kap. 9 §. Om en ledamot under en månad har fått sjukpension, och då inte har haft rätt till arvode enligt första stycket, utgörs underlaget för pensionsrätten i stället av det arvode som ligger till grund för sjukpensionen, omräknat med förändringen av inkomstindex mellan det år arvodet avser och det år pensionsrätten avser. Paragrafen innehåller en bestämmelse om vad som ska utgöra underlag vid beräkningen av pensionsrätt. Ändringarna i första stycket är konsekvensändringar till följd av att bestäm- melserna om talmansarvode tas in i 3 kap. och att paragrafnumreringen i det kapitlet därför ändras. 17 § Arvode som avses i 16 § är 1.talmansarvode enligt 3 kap. 1 §, 2.ledamotsarvode enligt 3 kap. 2 §, 3.tilläggsarvode enligt 3 kap. 3–5 §§ 4.arvode enligt 1 § 1–4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 5.arvode enligt 2 kap. 2 § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , och 6.arvode till statsråd, om statsrådstid inräknas enligt 18 §. Paragrafen innehåller en bestämmelse om vad som ska utgöra underlag vid beräkningen av jämförelsebelopp vid tillämpningen av den s.k. skyddsregeln enligt 16 §. Ändringarna i första stycket utgör konsekvensändringar till följd av att be- stämmelserna om talmansarvode tas in i 3 kap. och att paragrafnumreringen i det kapitlet därför ändras. 21 § Ansökan om utbetalning av ålderspension görs hos Statens tjänstepens- ionsverk. Ålderspension kan tidigas betalas från och med den månad då ansökan kommer in till . Paragrafen innehåller en bestämmelse om krav på ansökan om utbetalning av ålderspension. Ändringen är språklig och någon ändring i sak är inte avsedd. 9 § Ansökan om utbetalning av sjukpension görs hos Statens tjänstepensions- verk. Sjukpension lämnas inte tillbaka än före ansök- ningsmånaden. Paragrafen innehåller en bestämmelse om krav på ansökan om utbetalning av sjukpension. Ändringen är språklig och ingen ändring i sak är avsedd. 15 § Ansökan om utbetalning av efterlevandepension görs hos Statens tjänstepens- ionsverk. Efterlevandepension lämnas inte tillbaka än före an- sökningsmånaden. Paragrafen innehåller en bestämmelse om krav på ansökan om utbetalning av efterlevandepension. Ändringen är språklig och någon ändring i sak är inte avsedd. 3 § En ledamot som lämnar riksdagsuppdraget har, för att kunna övergå till förvärvsarbete, rätt till stödåtgärder i enlighet med vad Riksdagsför- valtningen bestämmer. Paragrafen innehåller en bestämmelse om en ledamots rätt till stödåtgärder för att övergå till förvärvsarbete när han eller hon lämnar . Övervägandena finns i avsnitt 15.2 och 26.8. Ändringen innebär att bestämmelsen formuleras som en rättighet för leda- moten i stället för en skyldighet för att lämna ett erbju- dande om stödåtgärder. I bestämmelsen har vidare tydliggjorts att rätten till stödåtgärder gäller i enlighet med vad bestämmer. Det innebär att den närmare innebörden av rätten till stödåtgärder framgår av riks- dagsstyrelsens föreskrift till lagen. 6 a § En ledamot som har tjänstgjort som statsråd får tillgodoräkna sig vid beräkningen av den sammanlagda respektive sammanhängande tiden i riksda- gen om han eller hon har avgått från statsrådsbefattningen innan 1.rätt till inkomstgaranti enligt förordningen (2016:1022) om inkomstgaranti, tjänstepension och vissa försäkringsförmåner för statsråd har inträtt, eller 2.rätt till inkomstgaranti eller motsvarande förmåner enligt äldre föreskrifter har inträtt. Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om under vilka förutsättningar en ledamot som tjänstgjort som statsråd har rätt att tillgodoräkna sig vid beräkningen av den sammanlagda och sammanhängande tiden som leda- mot. En motsvarande bestämmelse finns i 9 kap. 5 § tillämpningsföreskriften men flyttas till lagen. Bestämmelsen ändras språkligt och har anpassats till att begreppet inkomstgaranti i förordningen (2016:1022) om inkomstgaranti, tjänstepension och vissa försäkringsförmåner för statsråd har ersatt uttrycket statsrådspension. Någon ändring i sak är inte avsedd. Övervägandena finns i avsnitt 26.7. 7 § Inkomstgaranti betalas ut efter ansökan från och med den dag då arvodet upp- hör och gäller, med de begränsningar som framgår av 8 § första stycket, 8 § andra stycket 1 och 2 och 20 §, till och med månaden innan den månad då ledamoten fyller eller, om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Om en tidigare ledamot som har ett gällande beslut om inkomstgaranti återin- träder i förskjuts inkomstgarantin med som motsvarar den nya tjänstgöringstiden. Pågående utbetalning ska upphöra under den tiden. När ledamoten på nytt lämnar ska tidigare beslut om inkomstgaranti omprövas. Om ledamoten då har rätt till inkomstgaranti eller med ett högre belopp ska det fattas ett nytt beslut om inkomstgarantin. I annat fall gäller tidigare beslut. Paragrafen innehåller bestämmelser om en ledamot har rätt till inkomstgaranti och om s.k. förskjuten inkomstgaranti. Övervägandena finns i avsnitt 26.4. I första stycket görs en språklig justering som inte innebär någon ändring i sak. Vidare tas en onödig paragrafhänvisning bort. I andra och tredje styckena tas det in bestämmelser om s.k. förskjuten in- komstgaranti. Motsvarande bestämmelser finns nu i 9 kap. 4 § tillämpnings- föreskriften. Någon ändring i sak är inte avsedd. Innebörden av andra stycket är att om en tidigare ledamot som har rätt till inkomstgaranti åter blir ledamot eller ersättare förskjuts rätten till inkomstga- ranti under den nya tjänstgöringstiden. Så är fallet oavsett om det har påbörjats en utbetalning eller inte. Pågår utbetalning ska den upphöra som det görs en utbetalning av arvode med anledning av riksdagsuppdraget. När ledamoten eller ersättaren lämnar ska hans eller hennes rätt till avgångsförmån prövas på nytt utifrån förhållandena vid avgången, dvs. utifrån den nya tjänstgöringstiden, ledamotsarvodets storlek och ledamotens ålder. Det framgår av tredje stycket. Leder denna prövning till att ledamoten har rätt till ett högre belopp eller en längre utbetalningstid ska ar- vodesnämnd fatta ett nytt beslut om inkomstgarantin. Annars gäller tidigare beslut. 9 § Om det finns särskilda skäl får den tid under vilken inkomstgarantin gäller enligt 8 § första stycket och 8 § andra stycket 1 och 2 förlängas med högst . I ett sådant beslut kan inkomstgarantin bestämmas till ett lägre belopp. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl ska hänsyn tas till 1.om och hur ledamoten har utnyttjat de stödåtgärder som avses i 3 § eller vilka åtgärder han eller hon annars har vidtagit för att övergå till förvärvsarbete, och 2.ledamotens personliga och ekonomiska förhållanden. Paragrafen innehåller bestämmelser om förlängd inkomstgaranti. I första stycket görs en språklig justering som inte innebär någon ändring i sak.