rfr · H80WRFR2 · 2020-11-25 00:00:00 — Förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning reglerar s.k. regionalt yrkesvux. I förordningen finns det bestämmelser om sammanhållna yrkesutbildningar. Enligt 3 och 4 §§ förordningen ska de samverkande kommunerna erbjuda kombinationer av nationella kurser i yrkesämnen som är relevanta för ett yrkesområde för att få statsbidrag inom regionalt yrkesvux. har på regeringens uppdrag (2017/1930/GV) tagit fram förslag på nationella s.k. yrkespaket som kan ligga till grund för en yrkesinriktad utbildning. Nationella yrkespaket är förslag på innehåll för sammanhållna yrkesutbildningar utifrån de kompetenskrav som olika branscher ställer och anses lämpliga inom vuxenutbildningen, men kan passa olika bra för olika individer. Yrkespaketen kan användas på gymnasieskolans introduktionsprogram, men också inom den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå och på gymnasial nivå i kombination med sfi eller kurser på grundläggande nivå. har tagit fram paketen i samråd med branschkunniga. För vissa program finns det förslag på flera olika yrkespaket. Studiestödslagen (1999:1395) innehåller bestämmelser om studiestöd i form av studiestöd och studiehjälp och vem som har rätt till detta stöd. () är den statliga myndighet som prövar om en person har rätt till studiestöd, som betalar ut stödet och som hanterar återbetalning av lån. Det finns olika stöd för olika typer av studier. Studiehjälp ges till studerande på gymnasium (16–) och studiemedel ges till den som studerar på t.ex. högskola, universitet, vuxenutbildning eller yrkeshögskola. Studiehjälp består av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg och får lämnas t.o.m. det första kalenderhalvåret det år då personen fyller (2 kap. 1 och 3 §§). Huvudprincipen är att studiehjälp endast får lämnas för heltidsstudier (2 kap. 5 §). Studiehjälp får lämnas även om kravet på permanent uppehållstillstånd inte är uppfyllt om den studerande har beviljats ett uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen (2 kap. 4 och 4 a §§). Vidare får studiehjälp lämnas till en person efter det att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd har upphört att gälla om personen har ansökt om ett nytt tillstånd med stöd av någon bestämmelse i tillfälliga lagen under förutsättning att ansökan har kommit in till innan det tidigare tillståndet har upphört att gälla. Studiemedel består av studiebidrag och studielån som kan sökas fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år då personen fyller (3 kap. 1 och 2 §§). Studiemedel får lämnas vid studier på heltid till studerande som saknar utbildning på gymnasial nivå under sammanlagt högst (3 kap. 8 §). Studiemedlens storlek beror bl.a. på studietakten. För vissa studier utges en högre bidragsdel och en lägre lånedel (3 kap. 13 §). Motsvarande villkor som beskrevs ovan när det gäller uppehållstillstånd för studiehjälp gäller även för studiemedel (3 kap. 4 och 4 a §§). I studiestödsförordningen (2000:655) finns närmare bestämmelser om studiestöd. Bland annat anges att en högre bidragsdel under vissa förutsättningar får lämnas vid utbildning inom bl.a. den kommunala vuxenutbildningen och introduktionsprogrammen inom gymnasieskolan (3 kap. 9–9 b §§). Enligt 1 § förordningen (2013:1121) om kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning och lärlingsliknande utbildning inom introduk- tionsprogram kan studerande som går på en lärlingsliknande utbildning på introduktionsprogram inom gymnasieskolan ansöka om lärlingsersättning. CSN beslutar i ärenden om lärlingsersättning och betalar ut ersättning (2 §). har gett ut en om ensamkommande barn och unga (uppdaterad version ). Ett särskilt kapitel handlar om ansvar när ett ensamkommande asylsökande barn fyller eller registreras som av . Bland annat redovisas relevanta regler i LMA, SoL och LVU samt rätten till statlig ersättning. Även om avsikten är att beskriva socialnämndens ansvar och uppgifter så berörs översiktligt även vissa andra myndigheters ansvar, särskilt , om det har betydelse för handläggning. Dåvarande Kommuner och Landsting (numera Kommuner och Regioner) har gett ut promemorian Ny möjlighet till uppehållstillstånd – några frågor och svar om regelverket, kommunens skyldigheter och statlig ersättning m.m. (dnr. 18/02982, uppdaterad version ). Inom regeringen och handläggs frågor som rör gymnasiereglerna av . Den viktigaste aktören bland de statliga myndigheterna är , som hanterar asylprocessen samt handlägger och fattar beslut om uppehållstillstånd. Även med ansvar att styra och stödja den svenska skolan och vuxenutbildningen samt CSN som hanterar studiestöd är viktiga aktörer. Andra aktörer är , SKR och länsstyrelserna. Lokalt och regionalt är det kommunerna som ser till att det bl.a. finns skolor och socialtjänst samt regionerna som ser till att det finns hälsovård och sjukvård. ansvarar för frågor som rör bl.a. uppehållstillstånd. I verkets uppdrag ingår att erbjuda asylsökande uppehälle de väntar på beslut i sitt ärende. anvisar kommuner som ska ordna boende för ensamkommande barn och betalar ut statlig ersättning till kommuner för vissa kostnader för asylsökande. Kommuner har även rätt till ersättning för vissa kostnader de har för personer som ansökt om eller fått uppehållstillstånd. anvisar nyanlända till kommuner för bosättning. ansvarar för att styra och stödja skolan och vuxenutbildningen samt arbetar för att alla elever ska få en utbildning som är likvärdig och av god kvalitet i en trygg miljö. I arbetet ingår bl.a. att ta fram kursplaner, ämnesplaner, kunskapskrav, föreskrifter och allmänna råd. I myndighetens uppdrag ingår att bl.a. pröva om en person har rätt till studiestöd, betala ut studiestöd, hantera återbetalningen av lån samt föra statistik inom studiestödsområdet. ansvarar bl.a. för verksamhet som rör . Myndigheten tar fram föreskrifter, kunskapsstöd och statistik samt gör uppföljningar och utvärderingar. nationella för ensamkommande barn arbetar med att ge information som rör ensamkommande barn och unga. Bland annat följs gymnasiereglerna. Länsstyrelserna samordnar olika statliga intressen i samhället och ska verka för att det bl.a. finns beredskap och kapacitet hos kommunerna att ta emot nyanlända och ensamkommande barn. Kommuner och Kommuner och Regioner Kommunerna har det yttersta ansvaret för att de människor som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp de behöver. Varje kommun ansvarar för inom sitt område. Kommuner och Regioner (SKR) är en arbetsgivar- och intresseorganisation. Kommuner och regioner är medlemmar i , som ger stöd och råd och genomför informations- och utbildningsinsatser. är en ideell förening med myndighetsuppdrag. fördelar statsbidrag till folkbildningen och tar fram underlag till exempelvis beslutsfattare och myndigheter. är ett fackligt förbund vars medlemsgrupper bl.a. utgörs av grundskollärare och gymnasielärare. Lärarnas yrkesetiska råd grundades av och och utgår från vissa yrkesetiska principer. Rådet består av lärare och forskare som arbetar med att öka kunskapen om lärares yrkesetiska frågor. företräder chefer och ledare inom utbildningsområdet. organiserar vägledare som arbetar med studie- och yrkesvägledning. 5Riksdagens beslut om anslagsförändringar till följd av beslutet om 2018 års gymnasieregler Enligt 9 kap. 6 § riksdagsordningen (2014:801) får regeringen lämna förslag till ändringar i statens budget för det löpande budgetåret vid högst två tillfällen . Om regeringen anser att det finns särskilda skäl får propositioner med förslag till ändringar i statens budget lämnas vid andra tillfällen. Till följd av förslaget om ändringarna i tillfälliga lagen föreslog regeringen ändringar i statens budget (prop. 2017/18:252). ställde sig bakom regeringens förslag, och antog förslagen (bet. 2017/18:FiU49, rskr. 2017/18:358). Ramarna för vissa utgiftsområden ökade därigenom med . Kostnaderna till följd av ändringarna beräknades öka utgifterna med 2019 och 2020. Tabellen nedan redovisar de ekonomiska konsekvenser ändringarna har medfört, samt beräknades medföra, för perioden –2020. Tabell 1 Anslagsförändringar, 5 BESLUT OM ANSLAGSFÖRÄNDRINGAR TILL FÖLJD AV BESLUTET OM 2018 ÅRS Källor: Prop. 2017/18:252 s. 4 och 63 samt bet. 2017/18:FiU49 bilaga 2. Ändringarna i lagstiftningen medförde ökade kostnader för och för migrationsdomstolarna. Därutöver ökade kostnaderna för den statliga ersättningen till kommuner och regioner för mottagandet av nyanlända liksom kostnaderna för studiestöd. De största anslagsförändringarna med anledning av de ändrade reglerna berörs mer specifikt nedan. Till följd av att prövade allt fler ärenden om uppehållstillstånd och att myndighetens processföring i domstol ökade, höjdes anslaget 1:1 inom utgiftsområde 8 med 2018 och förväntades öka med 2019. Av samma anledning höjdes anslaget 1:6 Offentligt biträde i utlänningsmål med 2018 och förväntades öka med 2019. Vidare höjdes anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande inom utgiftsområde 13 med 2018. Dessa utgifter förväntades öka med 2019 och 2020. Inom utgiftsområde 15 Studiestöd höjdes anslaget 1:1 Studiehjälp med 2018. Anslaget används bl.a. för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395) samt för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning och annan lärlingsliknande utbildning. Även dessa utgifter förväntades öka med 2019 och med 2020. Anslaget 1:2 Studiemedel som används bl.a. för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen höjdes med 2018. Utgifterna förväntades öka med 2019 och 2020. De ändrade reglerna innebar att förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar ändrades så att mottagandet av personer som omfattas av ändringarna ska kunna utgöra grund för statlig ersättning. 5.1Kommunernas kostnader för personer i målgruppen Enligt SKR är det svårt att beräkna kommunernas kostnader för personer i målgruppen. För att ta fram dessa uppgifter krävs det enligt SKR 5 BESLUT OM ANSLAGSFÖRÄNDRINGAR TILL FÖLJD AV BESLUTET OM 2018 ÅRS handpåläggning, dvs. kommunerna skulle för alla tänkbara beslut behöva koda om en person tillhör målgruppen. Dessutom skulle en sådan kartläggning endast ge en ögonblicksbild av kommunernas kostnader, eftersom de i reali- teten påverkas löpande beroende på personernas boendesituation, val av Kostnader för målgruppen kan enligt SKR återfinnas inom olika verksam- heter inom kommuner och regioner, inte minst avseende kostnader för gymna- sieskola och vuxenutbildning. När det gäller den sociala barn- och ungdomsvården har SKR, utifrån signaler från sina medlemmar, fått uppfattningen att majoriteten av personerna i målgruppen är eller äldre och därför i stor utsträckning inte omfattas av placeringar enligt socialtjänstlagen. Psykisk ohälsa, missbruksproblematik och liknande faktorer kan enligt SKR påverka kommunens kostnader, inte minst om en ungdom behöver en placering på exempelvis ett HVB- hem (hem för vård eller boende). SKR pekar på att möjlighet till statlig ersättning för insatser styrs av åldersstrukturen i gruppen och om de studerar eller inte. Kommunen kan få en dygnsersättning från för myndiga före detta ensamkommande barn t.o.m. första kalenderhalvåret det år personen fyller , under förutsättning att personen det år personen fyller omfattar den statliga ersättningen endast eventuellt försörjningsstöd. SKR är avsikten dock att personerna i målgruppen ska studera och i första hand försörja sig på förmåner som ges inom ramen för studiestödssystemet.6 Enligt den statistik som SKR har inhämtat från beviljades kommunerna schablonersättning för 355 personer för beviljades kommunerna schablonersättning för 1 895 personer t.o.m. tredje kvartalet (utbetalning för kvartal fyra gjordes 2020) och i genomsnitt för per person, vilket motsvarar ersättning för knappt två kvartal. när drygt 7 600 personer hade fått uppehållstillstånd var ca 5 700 personer , ca 1 900 personer och knappt 50 personer . För majoriteten av de personer som beviljats uppehållstillstånd har kommunerna inte fått någon dygnsschablon; för en mindre del har de fått dygnsschablon under en begränsad tid.7 6Sveriges Kommuner och Regioner, Skypeintervju . 7Sverige Kommuner och Regioner, mejl . 6Lägesbilder av kommunernas beredskap att ta emot personer Sedan 2018 års gymnasieregler trädde i kraft har flera lägesbilder för den kommunala nivån presenterats. nationella för ensamkommande barn konstaterade att det var oklart hur kommunernas beredskap såg ut för att ta emot de personer som omfattades av 16 f § tillfälliga lagen. Av den anledningen genomförde en lägesbeskrivning av beredskapen i landets kommuner. Undersökningsperioden var den 31 oktober−26 och lägesbeskrivningen presenterades i december samma år.8 För att få en nationell bild skickades en enkät till 83 kommuner och stadsdelar, varav 69 svarade, om deras beredskap att tillhandahålla utbildningsplats och boende samt att hantera ansökningar om försörjningsstöd för de personer som omfattades av 16 f § tillfälliga lagen. Resultatet visade att kommunerna ansåg att de hade beredskap för att ordna utbildningsplatser och för att hantera eventuella behov av försörjningsstöd efter en individuell bedömning. Kommunerna uppgav att boendesituationen var det största problemet. För att lösa bl.a. detta problem samarbetade närmare hälften av kommunerna med civilsamhället. Enligt enkätundersökningen hanterade kommunerna personernas boendesituation på olika sätt. Det fanns t.ex. dels kommuner som tog ansvar för att tillhandahålla boende, dels kommuner som inte vidtog några särskilda åtgärder och i stället lät den enskilda individen själv ordna sitt boende. Slutligen framkom det att de mindre kommunerna generellt sett hade mer kunskap om dem som vistades i kommunen. Storstadskommunerna uppgav att de inte visste hur många personer som kunde komma att bli aktuella för ett nytt uppehållstillstånd efter att tillståndet enligt 16 f § tillfälliga lagen löpt ut. fortsatte att följa situationen . genomförde telefonintervjuer med 14 av de kommuner som hade svarat på myndighetens enkät . Frågorna var desamma som togs upp i enkäten hösten 2018.9 8Socialstyrelsen (2018). 9Socialstyrelsen (2019). 6 LÄGESBILDER AV KOMMUNERNAS BEREDSKAP ATT TA EMOT PERSONER Kommunernas tillvägagångssätt när det gällde att lösa boendefrågan skilde sig åt; vissa kommuner tog ansvar för att tillhandahålla boende medan andra inte vidtog några särskilda åtgärder utan lämnade frågan om boende till den enskilda individen. Kommunerna skilde sig åt även när det gällde hanteringen av försörjningsstöd. De flesta av kommunerna svarade att personerna har en utbildningsplats. Samtliga kommuner angav att informationen om vilka studier som kan ge nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd är bristfällig, dvs. studie- och yrkesvägledarna saknade information om vilka utbildningar och program som kan ge möjlighet till ett fortsatt uppehållstillstånd. lyfte också fram det faktum att lärarens omdömen blir direkt avgörande vid frågan om förlängt uppehållstillstånd. Vidare framkom det att civilsamhället är en viktig aktör när det gäller vissa insatser, t.ex. för att ordna boende. Utöver enkät skickade dessutom länsstyrelserna ut en enkät till landets kommuner för att få en nationell lägesbild av situationen för de personer som hade beviljats uppehållstillstånd enligt 16 f § tillfälliga lagen, bl.a. när det gäller målgruppens boende- och skolsituation.10 Enkäten gjordes under medverkan av , och , och resultaten redovisades sommaren 2019.11 Kommunerna fick en fråga om hur stor andel av målgruppen som uppskattas sakna stadigvarande boende (akut hemlöshet eller flyttar runt mellan kortsiktiga boenden). av de kommuner som besvarade enkäten uppgav att 0–av personerna i målgruppen uppskattas sakna stadigvarande boende. av de svarande kommunerna uppgav att 41–av personerna saknar stadigvarande boende. Nedanstående diagram visar kommunernas uppskattade andel personer i målgruppen utan stadigvarande boende utifrån kommunstorlek. Av svaren framkommer att mindre kommuner generellt sett anser att boendesituationen är mindre problematisk. av kommunerna i den minsta kommunstorleken (mindre än 15 000 invånare) uppgav att 0–av personerna i målgruppen uppskattades sakna stadigvarande boende. Motsvarande siffra för kommunerna i den största kommunstorleken (fler än 100 000 invånare) är . Dock innebär den relativt stora andelen större och mellanstora kommuner som inte har svarat att siffrorna bör tolkas med försiktighet. 10Totalt besvarades frågorna av 166 kommuner (av 290). 11Länsstyrelserna (2019). 6 LÄGESBILDER AV KOMMUNERNAS BEREDSKAP ATT TA EMOT PERSONER Diagram 1 Uppskattad andel personer i målgruppen utan stadigvarande Källa: Länsstyrelserna (2019), s. 13. Kommunerna ombads också uppskatta andelen personer som inte har en aktiv skolgång (inte inskriven i utbildning eller huvudsakligen frånvarande från utbildning). Merparten av kommunerna bedömde att frågan om en aktiv skolgång inte var ett problem för de allra flesta i målgruppen. av kommunerna svarade att andelen personer utan aktiv skolgång var låg (0–). Diagram 2 Uppskattad andel personer i målgruppen utan aktiv skolgång Källa: Länsstyrelserna (2019), s. 14. Enkätsvaren pekade preliminärt på att mindre kommuner generellt sett bedömer att graden av skolfrånvaro är låg, även om resultatet är osäkert på grund av den relativt höga andel av de större kommunerna som inte har svarat.12 12Frågorna besvarades endast av de 125 kommuner som hade angett att de hade fler än fem biståndssökande. 6 LÄGESBILDER AV KOMMUNERNAS BEREDSKAP ATT TA EMOT PERSONER Ett annat frågeområde rörde insatser från och i vilken utsträckning personer med uppehållstillstånd enligt 16 f § tillfälliga lagen ansökte om ekonomiskt bistånd, fick hyreskontrakt som bistånd från eller fick övrigt bistånd. När det gällde frågan om bistånd i form av hyreskontrakt visar enkäten att ett fåtal kommuner i olika kommunstorleksgrupper gav personerna i målgruppen boende genom bostadsförtur i förhållandevis många fall. Länsstyrelserna noterar att i relation till kommunstorlek tycks mindre kommuner bevilja bistånd i form av hyreskontrakt i något högre grad. När det gällde frågan om beviljat ekonomiskt bistånd valde endast ett fåtal kommuner svarsalternativet med minst antal, medan större kommuner generellt sett valde svarsalternativen med större antal. Diagram 3 Antal beviljade fall av ekonomiskt bistånd per kommun utifrån kommunstorlek Källa: Länsstyrelserna (2019), s. 25. Om svaren sätts i relation till antalet biståndssökande drar länsstyrelserna slutsatsen att det tydligt framgår av enkätsvaren att den stora merparten av ungdomarna i målgruppen som ansökte om bistånd från beviljades ekonomiskt bistånd åtminstone . 43 av 166 deltagande kommuner uppgav att de hade beviljat bistånd till personer i målgruppen i form av andra insatser, t.ex. tillfälligt akutbistånd i form av boende, kontaktperson, stödperson, arbetsmarknadsinsatser, boendestöd och missbruksbehandling. 7Ansökningar om uppehållstillstånd enligt 16f § tillfälliga lagen I detta kapitel redogörs för bl.a. antalet ansökningar om uppehållstillstånd enligt 16 f § tillfälliga lagen, antalet bifall och avslag, de sökandes ålder, nationalitet och bostadsort samt antalet nya tidsbegränsade uppehållstillstånd sedan det första tidsbegränsade uppehållstillståndet har upphört att gälla. Även statistik om vissa andra gymnasieregler redovisas. 7.1 Ansökningar och beslut Regeringen uppskattade i proposition 2017/18:252 (s. 54) att ca 9 000 personer kunde komma att omfattas av förslaget till den nya möjligheten till uppehållstillstånd. Flertalet, nämligen 7 000 personer, beräknades ha ett pågående ärende eller mål i asyl- och utvisningsfrågan medan ca 2 000 beräknades ha fått ett lagakraftvunnet utvisningsbeslut då ändringarna skulle träda i kraft. Enligt statistik från hade totalt 11 829 ansökningar (443 från kvinnor och 11 386 från män) registrerats. hade 7 446 av ansökningarna lett till bifall enligt 16 f § tillfälliga lagen, 455 till bifall på annan grund (t.ex. av skyddsskäl) medan 3 384 personer hade fått avslag. Sedan ett antal ansökningar avskrivits fanns det totalt 417 öppna ärenden, varav 98 skulle avgöras av och övriga av domstolarna.13 Den statistik som för medger inte en uppdelning av avslagsbesluten på vilket krav i 16 f § tillfälliga lagen som den sökande inte har uppfyllt. hade antalet uppehållstillstånd enligt 16 f § tillfälliga lagen ökat till 7 497, beviljade uppehållstillstånd på annan grund till 484 medan 3 432 personer hade fått avslag, 126 ärenden hade avskrivits och 299 ärenden var öppna.14 Enligt är kraven inte särskilt höga för den som har haft ett uppehållstillstånd med stöd av 16 f § tillfälliga lagen att få ett nytt uppehållstillstånd för studier vid en första prövning. konstaterar att prövningen av förlängningsärendena är en pågående process och att det inte går att uttala sig om vilket utfallet kommer att bli.15 poängterar att myndigheten ännu inte vet var bedömningsnivån kommer att ligga när det gäller lagen som helhet. har myndigheten haft mycket få förlängningsärenden där personen tidigare haft ett 13Migrationsverket, mejl . 14Migrationsverket, mejl . 15Migrationsverket, Skypeintervju . 7 ANSÖKNINGAR OM UPPEHÅLLSTILLSTÅND ENLIGT 16 F § TILLFÄLLIGA LAGEN tillstånd med stöd av 16 f § tillfälliga lagen som har prövats enligt t.ex. 16 i § (uppehållstillstånd efter fullföljd utbildning) eller 17 § (permanent uppehållstillstånd) tillfälliga lagen.16 Det går i statistiken inte att särskilja antalet förlängningsansökningar om uppehållstillstånd som har överklagats av personer som har fått ett första tidsbegränsat uppehållstillstånd baserat på 16 f § från övriga förlängningsärenden.17 7.2 De sökandes ålder och nationalitet Av statistiken från per framgår det att av dem som har ansökt om uppehållstillstånd enligt regler var vid tillfället •10 461 personer eller äldre.18 Skillnaden mellan det totala antalet inkomna ansökningar om uppehållstillstånd (11 829) och antalet sökande med viss ålder (11 713) beror på att det fanns sökande som var yngre, dvs. Flertalet av dem som har ansökt om uppehållstillstånd är afghanska medborgare, nämligen 10 123 personer. Därutöver märks 578 somaliska och 351 irakiska medborgare som har ansökt.19 Tabellen nedan visar den aktuella vistelsestatusen för personer som har ansökt om uppehållstillstånd enligt 16 f tillfälliga lagen. Det går emellertid inte att utläsa av statistiken om personer som har utrest senare har återvänt till och då gett upphov till en ny registrering av vistelsestatus. 17Migrationsverket, mejl . 18Migrationsverket, mejl . 2020/21:RFR2 7 ANSÖKNINGAR OM UPPEHÅLLSTILLSTÅND ENLIGT 16 F § TILLFÄLLIGA LAGEN Tabell 2 Vistelsestatus för personer som ansökt om uppehållstillstånd enligt 16 f § tillfälliga lagen – Inskrivna i eget boende Källa: , mejl . Flertalet av personerna var antingen kommunplacerade (5 296) eller i kommun (2 963). Kommunplacerade avser personer som har flyttat ut från mottagningssystemet till en kommun och som fortfarande har ett giltigt uppehållstillstånd. Det behöver inte vara samma uppehållstillstånd som vid utflytten. I kommun avser personer med uppehållstillstånd som troligen har flyttat ut från mottagningssystemet till en kommun, men deras uppehållstillstånd har löpt ut och de har fortfarande inte något nytt giltigt uppehållstillstånd.20 Knappt 800 personer var inskrivna i anläggningsboende, dvs. boende som erbjuder asylsökande, medan knappt 900 personer var inskrivna i eget boende som den asylsökande ordnar själv. Cirka 350 personer har lämnat och ca 850 personer har avvikit, och deras nuvarande vistelsestatus är alltså okänd.21 En stor andel av de tidsbegränsade uppehållstillstånd som har beviljats med stöd av 16 f § tillfälliga lagen löpte ut och .