rfr · H80WRFR6 · 2020-12-28 00:00:00 — (M): Ända sedan gymnasielagen tillkom har många efterfrågat en översyn av den. Som alla våra inbjudna gäster har påtalat är bristen på konsekvensanalyser påtaglig. Svårigheterna har fått lösas av aktörerna efter hand. Just skolpersonalen har fått bära ett otroligt tungt ansvar i detta, och vi kan lätt föreställa oss deras frustration i en del fall. Deras betygsättning och omdöme har varit helt avgörande för om ungdomarna får stanna eller inte. Jag förstår också den psykiska ohälsa som uppstår hos en ung människa vars liv och förutsättningar förändras gång på gång, när hoppet tänds och släcks . Även om reglerna nu ändras igen kommer sannolikt många av dessa ungdomar inte att få stanna. Och även om de inte får stanna är det inte säkert att de lämnar . Då får vi ett ökat antal papperslösa, vilket innebär en stor utmaning för hela samhället. Jag vet att SKR fortfarande försöker tolka lagen och svara på kommunernas frågor men att ni har svårt att få gehör från myndigheter och regeringen i tolkningsfrågor. Min fråga är egentligen hur det ser ut . Anser SKR:s medlemmar att situationen nu är hållbar? i (SD): Jag har själv en bakgrund där jag har jobbat med ensamkommande i mottagningssystemet i . Jag känner igen många av de konflikter som ni talar om, liksom detta med statens ansvar osv. Jag vill tacka alla för fantastiskt intressant diskussion och föredragningar. Det är väldigt spännande att höra. Jag ska försöka fatta mig kort. Jag tänkte vända mig till , som tidigare nämnde att man jobbar mycket för att få dessa personer att stanna. Jag skulle gärna vilja veta lite mer om det. Finns det någon risk för att man från utbildningssystemets sida tappar fokus på att ge en bra utbildning och i stället hamnar i närmast någon sorts aktivism, där det övergripande målet blir att få människor att stanna – att man ska hjälpa dem med asylansökan och uppehållstillstånd? , : Jag kan börja med situationen för personalen, som naturligtvis har varit pressad. I det normala fallet kan det på många sätt vara livsavgörande för eleven om han eller hon blir underkänd eller inte får betyg på en utbildning, men här har det verkligen blivit livsavgörande på ett tillspetsat sätt. Vi har inte upplevt några hotsituationer eller sådana saker, men det är klart att vi har jättemånga jobbiga samtal, och att det har varit väldigt pressat för personalen. Vi har fått jobba med både lärare och studievägledare och gett dem stöd i detta på olika sätt, både individuellt och förebyggande stöd för att underlätta detta. Men låt mig säga väldigt tydligt att man egentligen inte kan jobba på det sättet som personal och få ett sådant personligt ansvar. Det är jättesvårt. Sedan finns det också en risk för eleverna att inte klara utbildningen på grund av UPPTECKNINGAR FRÅN DET DIGITALA SEMINARIET Det är ju så många tidsgränser och deadlines. I normala fall individ- anpassar vi ju utbildningen. Om en person behöver lite mer tid för att slutföra en utbildning ser vi till att det blir möjligt, men de anpassningarna har ju varit svåra att göra här. Sedan var det en fråga om risken för aktivism. Vi har naturligtvis fått för- hålla oss till det regelverk som vi har i skolan. Jag kan alltså kanske inte riktigt se den risken. Eleverna har ju gått in i utbildningar som följer kursplaner på alla sätt, och vi får säkerställa betygsättningen. har gjort är att vi har sett till att man kommer i utbildning där det finns en brist Jag kan dock inte se att vi har kunnat frångå regelverken från , vilket också innebär att alla elever inte kan slutföra sin utbild- Det är baksidan, om man säger så. , Kommuner och Regioner: Om situationen har löst sig är nog för tidigt att säga. Vi får fortfarande frågor om oklarheter i regelver- Vad är till exempel en fullföljd utbildning inom dessa yrkesutbildningar och så vidare? Vi ska också komma ihåg att det finns frågor om aktivt delta- gande, där vi och flera andra har uttryckt oro över lärarnas situation. inte prövats i så stor utsträckning än eftersom det ska prövas först efter en viss Här får vi alltså se vad som händer. Det kommer vi att följa. Vi har ju haft synpunkter på möjligheterna att få stanna utifrån re- gelverket, efter fullföljd utbildning och de krav som har ställt har det aviserats vissa förslag på ändringar. Vi får se om Men även här har pandemin ställt till det och skapat utmaningar. Vi får signaler om att distansundervisning inte är lika enkel för den här De kommer alltså att behöva en del stöd även där. se hur deras möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden ser ut. (C): Tack för intressanta perspektiv! Det är ju många som har lyft fram inte minst civilsamhällets roll utifrån den svåra situationen för denna Men min fråga riktar sig till och är väl något mer gene- Jag undrar hur ni upplevde samverkan med de statliga myndigheterna, kanske specifikt med , i tolkningar av olika frågor. Det är ju ingen hemlighet att det är ett regelverk och en lagstiftning som har varit svårtolkad. (V): Tack för väldigt intressanta föredragningar! rapporterna och det vi här har hört har satt fingret på att det varit stora problem med utbildningen, vad som räknas och så vidare. fråga som jag också hade tänkt ställa, så jag låter den vila och hoppar vidare till något annat i stället. Vi hörde från säga att frågan om boende har varit väl- Vi hörde också från SKR att man har betraktat människorna som vuxna som själva ska klara det. Vi vet också hur svårt det de facto har varit. UPPTECKNINGAR FRÅN DET DIGITALA SEMINARIET har man arbetat aktivt och lyckats få till det genom civilsamhället, men polisen och civilsamhället i stort vittnar annars om en omfattande hemlöshet. Det har varit svårt för ungdomarna och för samhället i stort, och det har såklart också påverkat deras möjligheter att fullfölja en gymnasieutbildning. Min fråga riktar sig till SKR. Kan man säga något om olika sätt som man har löst detta på och kanske reflektera lite kring hur man kunde ha löst detta på ett bättre sätt? (KD): Jättestort tack för föredragningarna! Det har varit mycket intressant att få höra era reflektioner om detta. Min fråga går direkt till . Du avslutade din inledande föredragning med att säga att det finns en hel del kvar att göra, och du talade om hur regelverket ska hänga ihop med mottagningssystemet. Jag skulle gärna vilja veta lite mer om vad SKR menar finns kvar att göra, för det är ju onekligen en väldigt viktig faktor om man ska lyckas. Kan du lägga ut texten kring detta och föra fram några punkter som du tycker måste till för att vi ska få detta att fungera bättre? , Kommuner och Regioner: Vi har ju länge uppvaktat regeringen om behovet av en översyn av lagen om upptagande av asylsökande. Här finns det stora brister. Det är en väldigt gammal lagstiftning. Den behöver en helrenovering, och det vill vi att man tar tag i. Vi ser också en del glapp – ur juridiskt perspektiv – i regelverket, där det inte hänger ihop. Man får kanske ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som innebär att man inte kan folkbokföras och inte har rätt till olika typer av förmåner. Dessa luckor och glapp måste åtgärdas. Vi har också en del andra synpunkter när det gäller etablering och så vidare som kanske inte direkt tar sikte på denna grupp, men det handlar bland annat om samordnade etableringsinsatser över landet, en anpassad etableringstid utifrån behoven och också ytterligare begränsningar av eget boende för asylsökande. Det är ett litet urval. När det gäller hemlöshetsfrågan har vi ingen bild av hur man har löst detta i kommunerna. Man har olika lösningar, men helt klart är att civilsamhället har tagit ett stort och viktigt ansvar här. Det är verkligen den bild jag har fått. Vi påpekade redan i vårt remissvar att det fanns ett behov av en jämnare fördelning av individerna. Vi har ju ett regelverk som möjliggör en fördelning av individer som får uppehållstillstånd, nämligen bosättningslagen. Men regelverket tillkom under en väldigt , så att inbegripa alla dessa unga i det hade skapat stora utmaningar utifrån den korta tid man hade på sig att förbereda sig. Men även vi vill se ändringar, så att fler grupper ska kunna omfattas av bosättningslagen, och det ställer också krav på att det finns tillgång till bostäder. UPPTECKNINGAR FRÅN DET DIGITALA SEMINARIET , : Den första frågan gällde detta med samverkan med och andra myndigheter. Jag skulle vilja säga att vi har haft en väldigt bra samverkan med alla myndigheter: med , med SKR, med kommuner och andra. Det vi har haft gemensamt är dock att vi hela tiden har famlat i tolkningarna. Till och med efter att utbildningarna har startat har vi fortsatt att tolka hur man ska göra och hur det ska se ut. varit god, men vi har ibland gemensamt famlat efter svaren och hur vi ska Ordföranden: från får inte igång sin mikrofon, men han frågar om , som jag tror är med och lyssnar, har någon reflektion över samtalet så här långt. , : Jag tror att våra reflektioner kring samtalet har varit att den bild som alla aktörer ger här är en bild som vi möter från unga som fortfarande har stora behov av bostad, stöd att hitta rätt utbildning och arbete. Vi ser att behoven är lika stora nu som de var när Det är väl våra starka reflektioner. Vi välkomnar också de lätt- nader som har föreslagits just , men vi kanske skulle vilja se att de gick ännu lite längre och genomförs , för att de unga inte ska fastna mer i det limbo där de redan har varit . (S): Ordförande! Min fråga går till och gäller detta med boende, som vi har diskuterat mycket här. enkäter som vi har genomfört ger ju en bild av både väldigt olika kännedom om läget i boendesituationen och också väldigt olika lösningar av boendefrå- Uppföljningen visar på en markant skillnad mellan stora och små kom- Min fråga till är: Hur har SKR arbetat med samordningen i frågan? Hur ser ni på de stora skillnaderna mellan kommunerna? , Kommuner och Regioner: Att det blir skillnader är Kommunerna har olika förutsättningar. De tar emot olika många individer, och behoven ser olika ut. Vi har försökt ge stöd till kommunerna, och från mitt håll har det främst handlat om juridiskt stöd när det gäller vilka möjligheter respektive skyldigheter man har. Men eftersom också signalen från regering och riksdag har varit att ungdomarna förväntas ordna boende på egen hand – detta stod också i propositionen – är det detta som har varit ut- gångspunkten i den här svåra situationen. Men hade man också haft en längre förberedandetid hade det funnits bättre förutsättningar att ta emot dem. , Svenska Röda Korset: Röda Korset i träffade dessa ungdomar tidigt och har haft verksamhet för dem på Restad gård från UPPTECKNINGAR FRÅN DET DIGITALA SEMINARIET Det var för att förhindra självmord. Vi såg att de som blev åldersuppskrivna och förflyttade sig förlorade sitt gamla kontaktnät i form av skola, god man och så vidare. När vi förstod att gymnasielagen skulle gå igenom startade vi direkt med att leta efter boende. Vi hade ett HVB-hem som vi fick kännedom om och hade kontakter med i och fick god respons där direkt. Där hade vi boende för 27 ungdomar som var papperslösa och flyttade runt innan. Det var från . Sedan blev det utflyttningar. De hittade egna boenden själva. Fram till dess att vi stängde var det 45 ungdomar som fick bo i det före detta HVB-hemmet. När det sedan kom beslut om att man inte fick bo kvar i Mi- grationsverkets boende letade vi på nytt efter möjligheter. En anställd på Röda Korset, , hittade ett boende som vi kallade för . Där var det en före detta flykting som hyrde in sig på ett våningsplan. flyttade 21 ungdomar dit. Där har de egna kontrakt, så det är alltså lägenheter som de kan fortsätta att bo i. Det fanns ett önskemål om att Röda Korset skulle hålla sin hand över verksamheten och gå i god för att den skulle fungera. Fastighetsägaren blev mycket nöjd, så öppnade han en våning till för oss. Där bor det nu också 21 ungdomar. Alla de drygt 40 som bor där nu har alltså egna kontrakt. Några har dessutom flyttat ut – det är ytterligare fem som har bott där . Sedan har en del ungdomar skaffat boende själva. Vi vet att det finns ett tjugotal till i ett område i som har skaffat egna lägenheter, och i är det nog i alla fall ett tiotal som har gjort det. Vi tycker att det är fantastiska ungdomar. Sedan finns det mycket stöd som de behöver ha. Vi är ju pensionärer och har barnbarn i de här åldrarna. Det är väl också en av anledningarna till vårt starka engagemang. De måste få stöd. AnnaTora , : Det är väldigt bråttom med lättnaderna, tänker vi. Vi hoppas ju att de kommer, och det är viktigt att de kommer . Många av de mest resursstarka individerna med bättre skolbakgrund blev klara . ska de ha jobb , och det är väldigt snart. Många av dem kan försörja sig själva och har jobb, men de har inte rätt sorts jobb enligt lagen. Vi håller alltså på att förlora väldigt resursstarka individer, och vi tänker också på risken för en stor grupp papperslösa som vi har satsat utbildning på. Väldigt få svenska ungdomar får den sortens jobb. SKR har ju tagit upp detta. Men vi vill verkligen ta vara på dessa ungdomar på något sätt. De är utbildade och vill väldigt gärna bli en del av samhället. , Svenska Röda Korset: Jag vill bara komplettera det som våra frivilliga i berättade. Bara i lokalföreningen i har man räknat ut att man har lagt mellan 120 000 och på detta arbete i Restad gård. Det är bara ett medskick om betydelsen av UPPTECKNINGAR FRÅN DET DIGITALA SEMINARIET Det framkom också i rapporten. Det måste också uppmärksam- mas, och det måste till en samverkan med myndigheterna. : Det var spännande att lyssna på både frågor och svar. väl en lågoddsare att the soundtrack of 2020 kommer att bli de dåligt ljudsatta Alla kommer att skaffa världens bästa bredband när vi inte längre behöver det – när förhoppningsvis pandemin är över. går vi vidare till den statliga nivån, där vi ska lyssna på två aktörer som naturligtvis har varit centrala i denna fråga. Det handlar om , och det handlar om . Allra först ska vi lyssna på vik, generaldirektör för . , : Tack för att vi får vara med. har jag också , tillförordnad rättschef för myndigheten. mig rakt in i detta. Det första jag vill säga är att mycket av de problem som redovisas här är saker som vi skrev redan i remissvaret. Vi såg problemen. Jag vill också påpeka att även om lagstiftningen har funnits ett bra tag nu är det fortfarande ny lagstiftning på det sättet att det fanns begränsad vägled- ning i förarbetena, och det finns fortfarande begränsad praxis, så det är en på- gående rättsutveckling av hur lagstiftningen ska tolkas. Jag vill nämna speciellt boendefrågan, LMA-frågan. En tidigare talare på- pekade att lagstiftningen är gammal. Den kom 1994, och det har hänt mycket Lagen är lika gammal som min dotter. Jag tycker att hon fortfa- rande är ung, men lagstiftningen är gammal just på grund av att så mycket i samhället har förändrats. För oss har det alltid varit så att vi har hand om asylsökandes boende, och de som får tillstånd går vidare in i samhället. Döm om vår förvåning när rätts- utvecklingen blev sådan att en domstol bedömde att vi även i fortsättningen skulle ha hand om boendet för personer med tillstånd. Det varade , och sedan kom ett nytt praxisavgörande där det inte längre var så – och då skulle de flytta ut. Under den tiden hände mycket hos oss. Vi gick från 640 anläggningar med boende till några få. Då hade dessa personer koncentrerats på ett fåtal ställen, bland annat Restad gård och Spenshult utanför . Jag har stor förstå- else för kommunerna som hastigt fick en helt annan situation. också en pågående rättsutveckling. Jag skulle också vilja säga något om oss som rättstillämpare. gånger sagt inför utskottet att rättstillämparen alltid drömmer om en tydlig och klar lagstiftning som är enkel att tillämpa. Även om jobbet kanske blir tråki- gare blir det ändå mindre bekymmer. är det inte alltid så i vår svenska förvaltningsmodell. ning lämnar stort ansvar till myndigheterna. I den här specifika lagstiftningen finns ord som varaktig anställning och aktivt deltagande som ska tolkas av UPPTECKNINGAR FRÅN DET DIGITALA SEMINARIET Vad innebär de? Det står lagstiftaren fritt att lämna vida tolkningsmöjligheter eller små tolkningsmöjligheter. har vi hört några tendenser i debatten. En myndighet kan aldrig ha ansatsen att så många som möjligt ska få stanna eller att så få som möjligt ska få stanna. Det är inte vårt uppdrag. Det är inte det som vår tolkning baserar sig på. En del av min utbildning är militär, det vill säga att jag gjorde lumpen. Där fick man lära sig att minska träffytan. Det kan man nog applicera även i det här jobbet . Vi håller oss nära lagstiftningen med den praxis som utvecklas och de förarbeten som finns till ledning för oss, oavsett konsekvens – och ibland upplevs vi som fyrkantiga. Med de minuter som finns kvar för vårt öppningsanförande vill jag lämna över till rättschef för att ytterligare belysa några delar av komplexiteten. , : Det här är fortfarande en ny lagstiftning där det inte finns någon vägledning. Om det inte finns vägledning från Migrationsöverdomstolen får vi försöka ge så tydlig vägledning som möjligt till vår prövningspersonal så att prövningen blir rättssäker och enhetlig över landet. Precis som föregående talare har tagit upp har det varit en utmaning på området. Där är gymnasieregelverket lagtekniskt komplicerat där olika former av utbildningar kan leda till uppehållstillstånd med olika tidslängd. Vilken sorts utbildning som en sökande läser kan vara avgörande för vilken form av uppehållstillstånd som man kan få. Där har ett ansvar för att bedöma om en viss utbildning kan ligga till grund för uppehållstillstånd. Men vi har inte expertkunskaper om hur olika utbildningar kan och bör organiseras. Detta är ett förhållande vi ibland känner igen i andra områden. Det finns experter inom till exempel hälso- och sjukvård. Det kan vara läkarintyg som ska ligga till grund för våra bedömningar. Här är det av en helt annan omfattning, och det är det som gör detta så svårt. Vi har försökt att hantera detta så att vi ger ut rättslig vägledning och styrning till vår prövningspersonal. En mer övergripande utmaning i detta är också att den skolrättsliga lagstiftningen, det skolrättsliga regelverket och det migrationsrättsliga regelverket inte är fullt kompatibla. Lagstiftningen på migrationsrättsområdet ska ta ställning till frågan om vem som ska beviljas uppehållstillstånd och behöver en viss tydlighet, medan det i det skolrättsliga regelverket finns, och det ska finnas, ett större utrymme för en individuell anpassning. Det har gjort att det har blivit utmaningar och svårigheter mellan olika aktörer. Varför kontaktar studievägledare för att ställa frågor? Jo, det är för att titta på om detta är klargörande för att kunna förstå om innehållet i utbildningen kan ligga till grund för uppehållstillstånd. : Vi säger tack så länge, och från . UPPTECKNINGAR FRÅN DET DIGITALA SEMINARIET Jag låter ordet gå vidare till och , chefsjurist. , : Jag är chefsjurist på . Jag har under den tiden inte hunnit skaffa mig mer än lite övergripande kunskaper på området, men som tur är har jag en av experter vid min sida som kommer att hjälpa till. , : Jag jobbar på med framför allt gymnasieutbildning och introduktionsprogram, som har varit aktuella i den här frågan. Jag har också suttit med i samverkansgrupperna, som har tagits upp . , : Vad är det för ansvar som har? är förvaltningsmyndighet för skolväsendet och vissa särskilda utbildningsformer och pedagogiska verksamheter som bedrivs i stället för utbildning. En central del i detta är att främja att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Vi har förstås också ett ansvar för att informera och tydliggöra bestämmelser som gäller för skolväsendet och att stödja skolhuvudmännen i deras utbildningsverksamhet. Det som många redan har påpekat är att lagstiftningen och skolväsendet inte har förändrats med anledning av den tillfälliga gymnasielagen. Den aktuella elevgruppen omfattas av samma bestämmelser i skollagstiftningen som andra elever. för statistik, men det finns inte någon särskild statistik om just den elevgruppen som omfattas av den tillfälliga gymnasielagen. Det är därför svårt för oss att besvara frågor om statistik. När det gäller rådgivning och stöd till skolväsendet har vi gjort så att vi inte uttalar oss om tolkningen av det migrationsrättsliga regelverket. vihaft en samverkan och samråd med bland annat för att tillhandahålla vår kunskap i frågorna. Vi har på vår webbplats riktad information till ensamkommande och deras utbildning. Vi tydliggör vilka bestämmelser som gäller gymnasieskolor, gymnasiesärskolor och vuxenutbildning och som rör just ensamkommandes utbildning i . Informationen utgår från de frågor som vi från har fått från skolväsendet. Just har antalet frågor som gäller lagen minskat. Vi kan i och för sig inte svara på varför, men vi konstaterar det. På webbsidan finns också länkar till . I samband med att tog fram föreskrifterna om aktivt deltagande som trädde i kraft hade vi dialog med om bland annat på vilket sätt deltagande i utbildningar inom skolväsendet planeras och följs upp enligt skollagstiftningen. har också yttrat sig över förslaget till föreskrifter innan de beslutades. UPPTECKNINGAR FRÅN DET DIGITALA SEMINARIET Vi har bidragit med efterfrågat underlag till socialförsäkringsutskottets utredare, och vi har också deltagit på en konferens som anordnades av Kommuner och Regioner där vi informerade om och svarade på frågor om skolutbildning. Vi har i samband med coronapandemin följt upp situationen i gymnasieskolan och vuxenutbildning. I den rapport som vi tog fram identifierades elevgruppen som omfattas av den tillfälliga gymnasielagen som en särskilt utsatt grupp från de intervjuade kommunerna. Jag tänkte inte säga mycket mer där utan kan slutligen konstatera att många skolhuvudmän och andra aktörer inom skolväsendet känner sig osäkra på hur bestämmelserna i den tillfälliga lagen förhåller sig till skollagstiftningen. Det beror på, som många andra har sagt , att regelverken inte riktigt stämmer med varandra. Det förekommer begrepp i den tillfälliga lagen som inte finns i skollagstiftningen och så vidare. Jag slutar där, och vi ska försöka svara på frågor. : Tack till på . Jag tänkte börja med att ställa en fråga till er båda. Jag börjar med . I skarven mellan era två myndigheter, vad har varit svårast med gränsdragningarna vad gäller ansvarsområdena? , : Jag tror att det är fråga om vad var inne på, nämligen att det är två olika regelverk. Vi hörde från att ingenting har förändrats i de skolrättsliga delarna. Där finns en bristande flexibilitet. Vi har försökt att överbrygga detta genom att ha ett remissförfarande och diskutera frågorna, men det finns glapp som kvarstår. : Jag ställer samma fråga till er på . Jag vet inte vem av er som vill svara. Det är kanske . Var har respektive myndighetsansvar flutit ihop mest i fråga om gymnasielagen? , : Jag får ta hjälp av , men generellt kan jag säga att det handlar om att det finns flexibla skolformer där det är studieplanen för individen som gäller och som kan revideras under utbildningens gång. , : Jag tänker också på kopplingen till sammanhållna yrkesutbildningar som görs i gymnasielagen. Det är en utbildningsform som inte är tvingande. Den är frivillig för kommunerna att använda sig av både inom ramen för introduktionsprogram och för vuxenutbildning. Den togs inte fram för det här ändamålet. Det är väl också en sådan kärnfråga. UPPTECKNINGAR FRÅN DET DIGITALA SEMINARIET : var inne på att det finns en massa begrepp i lagen som ni hade att tolka, till exempel varaktig anställning och aktivt del- Hur har ni gjort för att göra detta så långt möjligt rättssäkert? , : Jag lämnar över den frågan till , : Det är precis den typen av frågor som vi har försökt att hantera genom dialog för att förstå och få kunskap om det skolrätts-