urf · H8A5URF1 · 2020-09-24 00:00:00 — Att Lagrådet inte har hörts över ett lagförslag utgör aldrig hinder mot att lagen tillämpas. Denna lag träder i kraft . 1Regeringsformen omtryckt 2018:1903. 2Senaste lydelse 2010:1408. 4.2 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Härigenom föreskrivs i fråga om riksdagsordningen dels att 4 kap. 5 §, 5 kap. 2 §, 6 kap. 23 §, 12 kap. 13 §, 13 kap. 15 § och tilläggsbestämmelserna 3.8.1, 4.5.1, 6.2.1, 6.13.1, 9.5.1, 13.8.1 och 13.11.2 ska ha följande lydelse, dels att det ska införas tre nya paragrafer, 5 kap. 8 §, 9 kap. 17 a och 17 b §§, två nya tilläggsbestämmelser 4.5.2. och 12.13.1 samt närmast före 5 kap. 8 §, 9 kap. 17 a och 17 b §§ och närmast före tilläggsbestämmelserna 4.5.2 och 12.13.1 nya rubriker av följande lydelse. Riksdagsstyrelsen lämnar förslag Talmannen lämnar efter samråd till kammaren inför beslut enligt 8 §. med gruppledarna förslag till kam- maren inför beslut enligt 8 §. överlägger i frågor av gemensamt intresse för verksamheten i kammaren, utskotten och . får sam- manfatta resultatet av sina överlägg- ningar i slutsatser. talmannen som ordförande samt ut- talmannen som ordförande, de vice talmännen samt utskottens och EU- Om talmannen är förhindrad att närvara vid ett sammanträde, inträ- der någon av de vice talmännen som i ordförandekonferensen ska göras tillgängliga för utskotten och EU- Tilläggsbestämmelse 6.13.1Yrkande om folkomröstning i en Prövning av ett yrkande om folk- grundlagsfråga, statsministeromröst- omröstning i en grundlagsfråga, en ning enligt 6 kap. 3 § regeringsfor- fråga enligt 6 kap. 3 § regeringsfor- men, förslag till ny statsminister eller men om statsministern har tillräck- yrkande om misstroendeförklaring, ligt stöd i , ett förslag till ny ska tas upp som första punkt på före- statsminister eller ett yrkande om dragningslistan. Om det finns fler än misstroendeförklaring ska tas upp ett sådant yrkande, ska de tas upp i som första punkt på föredragningslis- den ordning de nu har angetts. Om mer än en sådan prövning mannen får bestämma en annan ord- ska äga rum vid ett sammanträde, ska ning mellan statsministeromröstning de tas upp i den ordning de nu har an- och ett yrkande om misstroendeför- getts. Talmannen får bestämma enklaring.annan ordning mellan prövning av en fråga enligt 6 kap. 3 § regeringsfor- men och prövning av ett yrkande om misstroendeförklaring.4 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG5 kap.2 §En ledamot har rätt till arvode för En ledamot har rätt till arvode för sitt uppdrag av allmänna medel. När- sitt uppdrag av allmänna medel. Yt- mare bestämmelser om arvode och terligare bestämmelser om arvode ekonomiska villkor för ledamöter och och ekonomiska villkor samt omersättare finns i lag.återkrav och jämkning av arvode och andra ersättningar för ledamöter och ersättare finns i lag. Talmannen får dela ut medalj till ledamöter som lämnar och till andra personer som har gjort insatser av stor bety- delse för . Talmannen ska inför ett beslut en- Talmannen ska inför ett beslut en- ligt 2 § samråda med riksdagsstyrel- ligt 2 § samråda med gruppledarna. Talmannen får efter samråd med Talmannen får efter samråd med gruppledarna besluta att en debatt gruppledarna besluta att en debatt Budgetpropositionen be- höver aldrig lämnas tidigare än .– efter det att vid omröstning enligt 6 kap. 3 § rege- ringsformen har funnit att statsmi- nistern har tillräckligt stöd i riksda- gen, eller9 kap.Tilläggsbestämmelse 9.5.1Budgetpropositionen ska lämnas senast den 20 september.De år då riksdagsval hålls i sep- De år då val till hålls i tember ska budgetpropositionen eller september ska budget- stället lämnas senast efter propositionen i stället lämnas senast öppnande. Om detta tillföljd av ett regeringsskifte inte är möjligt, ska budgetpropositionen lämnas efter det att en ny regering har tillträtt, dock sen- ast den 15 november.utan samband med annan handlägg- ning ska äga rum vid ett sammanträde med kammaren. En sådan debatt får begränsas till ett särskilt ämne eller delas in i avsnitt efter ämne och be- gränsas till olika kategorier av ta- lare.4 FÖRFATTNINGSFÖRSLAGutan samband med annan handlägg- ning ska äga rum vid ett sammanträde med kammaren. En sådan debatt får begränsas till ett särskilt ämne eller delas in i avsnitt efter ämne. Skyldigheten att in- hämta ett sådant yttrande gäller för riksdagsstyrelsen innan den gör en framställning till . Om riksdagsstyrelsen inte har in- hämtat ett yttrande från Lagrådet ska styrelsen i sin framställning redovisa skälen för detta. Den som är vald till ett uppdrag som förutsätter ledamotskap av riks- dagen, ska avgå från uppdraget om han eller hon lämnar eller utses till talman eller till statsråd, om inte annat är föreskrivet. När en riksdagsledamot lämnar eller utses till talman eller till statsråd upphör de uppdrag som förutsätter ledamotskap av och som ledamoten är vald till av , om inte annat är föreskri- vet. Om en riksdagsledamot lämnar sin partigrupp, upphör ledamotens uppdrag i ett organ eller en delegat- ion som anges i en tilläggsbestäm- melse till denna paragraf. Uppdrag som upphör när en ledamot lämnar sin partigrupp Tilläggsbestämmelse 12.13.1 De uppdrag som avses i 13 § andra stycket är uppdrag i - delegationen till den gemen- samma parlamentariska kontroll- gruppen för Europeiska unionens byrå för samarbete inom brottsbe- kämpning (Europol), - delegationen till den parlamen- tariska församlingen vid , - delegationen till , - konvent för fördragsändringar inom Europeiska unionen, - svenska delegat- ion, - råd för Riksrevis- ionen, - , - Riksdagsstyrelsen, - valberedningen, och och finansutskottet ska bereda val av råd för . Av det sammantagna antalet ledamöter och suppleanter i rådet ska hälften nomineras av bland dess ledamöter och suppleanter och den andra hälften av finansutskottet bland dess ledamöter och suppleanter. Utskotten får lägga fram en ge- mensam lista om förslaget är enhäl- ligt. 3Senaste lydelse 2019:26. Bestämmelserna i 7 kap. 16 § samt Bestämmelserna i 7 kap. 16 och 20 §§ samt tilläggsbestämmelserna stycket och 7.15.3–7.15.4 tillämpas 7.15.1 andra stycket och 7.15.3– på krigsdelegationen när den inte är i 7.15.4 tillämpas på krigsdelegationen när den inte är i ställe. består av en ordförande och två andra ledamö- ter. De väljs var för sig av efter ett ordinarie val till för tiden till dess att ett nytt val till nämnden har ägt rum. Suppleanter ska inte utses. väljer särskilt en ersättare för ordföranden. Valet av ersättare gäller som för ordföranden. Ordföranden och hans eller hen- nes ersättare ska vara eller ha varit ordinarie domare. Denna lag träder i kraft i fråga om 9 kap. 17 b §, i fråga om 5 kap. 8 § och i övrigt . 4Senaste lydelse 2018:605. ska ställa en tjänsteman till Lagrådets förfogande för att föredra ett ärende som har be- retts i kansliet och för att på annat lämpligt sätt hjälpa Lagrådet vid be- handlingen av ärendet.När Lagrådet behandlar ett lagför- slag som har väckts i , ska det utskott som har begärt Lagrådets yttrande ställa föredragande till förfo- gande.När Lagrådet behandlar ett lag- förslag som har beretts i riksdagssty- relsen ska ställa föredragande till förfogande. 4.3Förslag till lag om ändring i lagen (2003:333) om Lagrådet Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (2003:333) om Lagrådet ska ha följande lydelse. skall ställa en tjänsteman till Lagrådets förfogande för att föredra ett ärende som har be- retts i kansliet och för att på annat lämpligt sätt hjälpa Lagrådet vid be- handlingen av ärendet. När Lagrådet behandlar ett lagförslag som har väckts i , skall det utskott som har begärt Lagrådets yttrande ställa föredragande till förfogande. Denna lag träder i kraft . Föreskrifter om tyst- nadsplikt finns för riksdagsledamöter i 10 kap. 12 § regeringsformen samt 6 kap. 8 §, 7 kap. 20 § och tilläggsbe- stämmelse 13.11.2 riksdagsord- ningen och för den som i övrigt är knuten till i 10 kap. 12 § regeringsformen. 4.4Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 41 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Föreskrifterna i 7 kap. 1 § samt 8 kap. gäller inte ledamot av , när det är fråga om uppgift som leda- moten har tagit emot under utövandet av sitt uppdrag. Föreskrifter om tyst- nadsplikt finns för riksdagsledamöter i 10 kap. 12 § regeringsformen samt 6 kap. 8 § och 7 kap. 20 § riksdags- ordningen och för den som i övrigt är knuten till i 10 kap. 12 § regeringsformen. Denna lag träder i kraft . 5Senaste lydelse 2018:93. 4.5Förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) Härigenom föreskrivs i fråga om budgetlagen (2011:203) dels att rubriken till 11 kap. ska ha följande lydelse, dels att 11 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 11 kap. 2 §, av följande lydelse. Regeringen meddelar föreskrifter Om senast före om genomförandet av statens budget. det följande budgetårets början inte har beslutat om anslag för ett visst ändamål får regeringen i den omfatt- ning som behövs vidta åtgärder för att den senaste beslutade budgeten med de ändringar som följer av andra beslut av ska gälla till dess att beslutar om anslag. Regeringen meddelar föreskrifter om genomförandet av statens budget. Denna lag träder i kraft . 4.6Förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 2, 10 och 22 §§ lagen (2011:745) med instruktion för ska ha följande lydelse. ska om annat inte är särskilt föreskrivet 1.upprätta förslag till anslag på statens budget för och Riks- dagsförvaltningen, 2.utfärda anvisningar för utarbetandet av förslag till anslag på statens budget för myndigheter utom , 3.upprätta anslagsdirektiv för var och en av myndigheter, utom , över de finansiella villkor som gäller för respektive myn- dighet med anledning av beslut om statens budget, 4.besluta i frågor om ekonomiska förmåner enligt lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter respektive den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , 5.ansvara för löner, arvoden och andra ersättningar till arbetstagare och arvodesberättigade hos , nämnder och öv- riga riksdagsorgan samt svara för hanteringen av pensioner och andra för- måner till dessa och deras efterlevande, 6.ingå centrala kollektivavtal samt i övrigt utöva arbetsgivarens befogen- heter enligt dessa när det gäller myndigheter samt företräda riks- dagens myndigheter som arbetsgivare i arbetstvister om kollektivavtal som har slutits av , 7.svara för de utbetalningar som följer av beslut av nämnd- myndigheter, om kostnaderna ska belasta anslag som anvisats till Riksdags- förvaltningen, 8.utföra övriga ekonomiadministrativa uppgifter för nämnd- myndigheter, 9.ansvara för att ledamöter erbjuds parkeringsplats, övernattningsbostä- der, arbetsrum, vidareutbildning, teknisk och elektronisk utrustning, barnverk- samhet, försäkring och företagshälsovård, och 10.ansvara för att ledamöter som lämnar erbjuds stöd för över- gång till förvärvsarbete. Inför att ett centralt kollektivavtal ska slutas samt när Riksdagsförvalt- framföra sina synpunkter på förhand- ningen i övrigt företräder lingsfrågor som direkt berör respek- 6Senaste lydelse 2016:1113. arbetsgivarkollegium med represen- tanter för myndigheter möjlighet att framföra synpunkter i förhandlingsfrågor som rör dessa myndigheter. I arbetsgivarkollegiet ska representanter för myndigheter ingå. får till en av myndigheter överlämna handläggningen av en avtalsfråga som är av betydelse för den myndigheten. ska bereda nämndmyndigheter tillfälle att lämna synpunkter på behovet av resurser. 1.framställningar och redogörel- ser till , 2.Riksdagsförvaltningens årsre- dovisning och förslag till budget för och Riksdagsförvalt- ningen, 3.åtgärder med anledning av rapporter över Riks- dagsförvaltningens verksamhet och den redovisning som styrelsen ska lämna till enligt 9 kap. 6 § lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för riksda- gens myndigheter, 4.Riksdagsförvaltningens arbets- ordning och verksamhetsplan, 5.föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får med- delas av och som inte enligt 21 § får meddelas av riksdagsdirektören, 6.slutande av kollektivavtal med arbetstagarnas huvudorganisationer, avbrytande av andra förhandlingar än förhandlingar i tvister om avtal, lockouter eller andra stridsåtgärder samt andra förhandlingsfrågor som är av principiell natur eller har större 1.framställningar och redogörel- ser till , 2.Riksdagsförvaltningens årsre- dovisning och förslag till budget för och Riksdagsförvalt- ningen, 3.åtgärder med anledning av rapporter över Riks- dagsförvaltningens verksamhet och den redovisning som styrelsen ska lämna till enligt 9 kap. 6 § lagen (2016:1091) om budget och ekonomiadministration för riksda- gens myndigheter, 4.Riksdagsförvaltningens arbets- ordning och verksamhetsplan, 5.föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får med- delas av och som inte enligt 21 § får meddelas av riksdagsdirektören, 6.slutande av huvudavtal med ar- betstagarnas huvudorganisationer, 7.anställning av en biträdande riksdagsdirektör, avdelningschefer, chefer för utskottskanslier och en chef för , 8.lön och andra anställningsför- måner för riksdagsdirektören, och 7Senaste lydelse 2016:1096. ekonomisk betydelse eller är gemen- samma för myndigheter, 7.anställning av en biträdande riksdagsdirektör, avdelningschefer, chefer för utskottskanslier och en chef för , 8.lön och andra anställningsför- måner för riksdagsdirektören, och 9.sådana frågor som är av större vikt eller principiell betydelse eller som riksdagsdirektören hänskjuter till styrelsen. 9.sådana frågor som är av större vikt eller principiell betydelse eller som riksdagsdirektören hänskjuter till styrelsen. Riksdagsdirektören ska svara för arbetsgivarpoli- tik enligt 23 § och företräda som arbetsgivare. Riksdagsdirektören sluter cen- trala kollektivavtal på riksdagsmyn- digheternas vägnar utom huvudavtal samt beslutar om lockouter eller andra stridsåtgärder. Denna lag träder i kraft . Nämnden ska genast underrätta och om beslut som innebär återkrav av arvode, jämkning av inkomstgaranti och om beslut om utbetalning på nytt av inkomstga- ranti. 4.7Förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 1 och 11 §§ lagen (2012:883) med instruktion för ska ha följande lydelse. ska i enlighet med 1.3 kap. l § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter fast- ställa det belopp som ledamotsarvode ska betalas med, 2.3 kap. 11–16 §§ samma lag be- sluta om återkrav av arvode, 12 kap. 26–27 §§ samma lag be- 12 kap. 26–27 §§ samma lag be- sluta i frågor om inkomstgaranti och sluta i frågor om inkomstgaranti och 13 kap. 22–23 §§ samma lag be- 13 kap. 22–23 §§ samma lag be- sluta i frågor om ekonomiskt omställ- sluta i frågor om ekonomiskt omställ- ningsstöd och efterlevandeskydd, ningsstöd och efterlevandeskydd, 9 kap. 12 a § den upphävda la- 9 kap. 12 a § den upphävda la- gen (1996:304) om arvode m.m. till gen (1996:304) om arvode m.m. till mentet besluta om jämkning av in- mentet besluta om jämkning av in- 9 kap. 23 § samma lag om utbe- 9 kap. 23 § samma lag besluta talning av inkomstgaranti på nytt. om utbetalning av inkomstgaranti på Nämnden ska ange vilka överväganden som föranlett beslutet. Nämnden är en myndighet under . Om nämnden fattar ett beslut som innebär att medel på ett anslag tas i an- språk, ska nämnden genast underrätta den myndighet som anvisats anslaget om beslutet. Nämnden ska genast underrätta och om beslut som innebär jämkning av inkomstgaranti och om beslut om utbetalning på nytt av inkomstgaranti. Denna lag träder i kraft . 8Senaste lydelse 2016:1115. 4.8Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2016:1108) om ersättning till riksda- gens ledamöter dels att 9 kap. 4 §, 12 kap. 5, 8 och 20 §§, 13 kap. 16 § och 15 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 3 kap. 11–16 §§, och närmast före 3 kap. 11 § en ny rubrik av följande lydelse. En ledamot som har varit frånva- rande vid av vote- ringstillfällena i kammaren under ett kvartal ska betala tillbaka ledamots- arvode enligt 3 kap. 1–4 §§ för om 1.ledamoten har uteblivit från vo- teringar på motsvarande sätt under ett föregående kvartal under valperi- oden, och 2.ledamoten efter det första kvar- talet med sådan frånvaro har erinrats av talmannen om sin frånvaro och återbetalningsplikt. Vid tillämpningen av 11 § ska pe- rioden juli–september inte beaktas. Frånvaro vid voteringar som beror på sjukdom, föräldraledighet, famil- jeskäl, internationella uppdrag eller liknande omständighet ska inte heller beaktas. Om det finns synnerliga skäl får annan frånvaro bortses från. Bestämmelserna i 11 och 12 §§ gäller inte partiledare och språkrör. Beslut om återbetalning fattas av efter an- mälan av talmannen. Talmannens anmälan till Riksda- gens arvodesnämnd ska göras efter utgången av det kvartal för vilket återkrav föreslås. Har inte talmannens anmälan gjorts inom ska inte någon pröv- ning enligt 11 § göras. ska på be- gäran till överlämna uppgifter om en ledamots närvaro vid voteringstillfällen och andra uppgifter som nämnden behö- ver för sin prövning. Innan ett beslut om återbetal- ningsskyldighet fattas ska inhämta yttranden från den ledamot som avses med an- mälan och från den partigrupp som ledamoten tillhör eller har tillhört. Krav på återbetalning i enlighet med arvodesnämnds be- slut framställs av Riksdagsförvalt- ningen. Ett belopp som återkrävs får i stället avräknas mot kommande ut- betalningar av arvodet. Sådan avräk- ning får inte ske förrän beslutet har vunnit laga kraft. Ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) ska tas ut på det åter- krävda beloppet från den dag då åter- betalning enligt nämndens beslut sen- ast skulle ha skett. får ef- ter skriftlig ansökan besluta att åter- kravet och kravet på ränta ska efter- ges helt eller delvis, om det finns sär- skilda skäl för det. Underlaget för pensionsrätten utgörs av 1.talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 2.ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 3.tilläggsarvode enligt 3 kap. 2–4 §§, och 4.arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Vid beräkningen av underlaget ska till arvoden enligt 1–4 läggas avdrag som gjorts enligt 3 kap. 7 och 8 §§. Om en ledamot under en månad har fått sjukpension, och då inte har haft rätt till arvode enligt första stycket, utgörs underlaget för pensionsrätten i stäl- let av det arvode som ligger till grund för sjukpensionen, omräknat med för- ändringen av inkomstindex mellan det år arvodet avser och det år pensionsrät- ten avser. Vid beräkningen av underlaget ska arvode som återkrävts enligt 3 kap. 11–16 §§ räknas bort. Den som har varit ledamot och som lämnar ef- ter minst tre hela års sammanhängande tid i har rätt till inkomstga- ranti från och med den tidpunkt då arvodet upphör. I den sammanhängande tiden i I den sammanhängande tiden i inräknas tid som ledamot inräknas tid som ledamot av före den 14 av före den 14 Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–16 § ska inte räknas Rätt till inkomstgaranti gäller inte för tid då ledamoten får ålderspension eller sjukpension enligt denna lag. För den som har varit ledamot i kortare sammanlagd tid än sex gäller inkomstgarantin . För den ledamot som lämnar efter en sammanlagd tid av minst sex i gäller inkomstgarantin 1.i längst om ledamoten inte har uppnått , 2.i längst om ledamoten har uppnått 40 men inte , och 3.längst till ingången av den månad då ledamoten fyller om han eller hon har uppnått . I den sammanlagda tiden i riksda- I den sammanlagda tiden i riksda- gen inräknas tid som ledamot av gen inräknas tid som ledamot av I den sammanlagda tiden i riksda- gen inräknas tid som ledamot av före . Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för en- ligt 3 kap. 11–16 §§ ska inte räknas in. Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för en- ligt 3 kap. 11–16 §§ ska inte räknas Under det första garantiåret lämnas inkomstgaranti med ett månatligt be- lopp som uppgår till av den del av garantiunderlaget som inte över- stiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. För tiden därefter lämnas inkomstgaranti med ett månatligt belopp som motsvarar följande andelar av garantiunderlaget i förhållande till ledamotens sammanlagda tid i : 1.66,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 2.60,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 3.55,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 4.49,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 5.44,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , 6.38,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp , och 7.33,av den del av garantiunderlaget som inte överstiger 1,67 inkomstbasbelopp och av den del som överstiger 1,67 men inte 2,5 inkomstbasbelopp . I den sammanlagda tiden i riksda- gen inräknas tid som ledamot av före . Vid beräkning av tider enligt 5 och 6 §§ ska hänsyn inte tas till tid då leda- moten har fått ålderspension eller sjukpension enligt bestämmelser i denna lag. Ledighet som har beviljats av eller av talmannen begränsar inte rätten till förmåner enligt detta kapitel. Detsamma gäller vid sjukfrånvaro. Den tid som en ledamot har ålagts att återbetala arvodet för enligt 3 kap. 11–16 §§ ska inte räknas in som grund för förmåner enligt detta kapitel. nämnd enligt 12 eller 13 kap. får nämnd enligt 3 kap. 14 §, 12 eller 13 överklagas hos allmän förvaltnings- kap. får överklagas hos allmän för- Vid överklagande till kam- marrätten krävs prövningstillstånd. till kammarrätten krävs prövningstill- Ett beslut enligt 3 kap. 1 § får inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för arvode som avser tid före ikraft- trädandet. beslutade riksdagsstyrelsen att sammankalla en parlamenta- riskt sammansatt kommitté under ledning av talmannen med uppdrag att ge- nomföra en översyn av vissa frågor som gäller arbete (dnr 2452- 2018/19). Direktiven finns i bilaga 1. Kommittén antog namnet riks- dagsöversyn. Riksdagsstyrelsen beslutade att anta till- äggsdirektiv till utredningen i fråga om medalj. Tilläggsdirektiven finns i bilaga 2. I översynen ingår bl.a. att se över •tidpunkten för budgetpropositionens lämnande •reglerna om provisorisk budget •principerna för hur ledamöter i utskotten utses •åtgärder mot ledamöter som inte deltar i riksdagsarbetet •några frågor som gäller krigsdelegationen. I uppdraget ingår att överväga de frågor som redovisas i direktiven under sär- skilda rubriker och att vid behov lämna författningsförslag. Kommittén får lämna förslag till ändringar i riksdagsordningen och andra författningar som gäller . Kommittén får även lämna förslag till ändringar i regerings- formen om det krävs för att uppnå ändamålet med översynen. I uppdraget ingår att vid behov kartlägga hur motsvarande frågor har reglerats i de andra nor- diska länderna. Kommittén får aktualisera och överväga även andra frågor som gäller riks- dagsarbetets bedrivande. Kommittén kan exempelvis överväga frågor som uppmärksammas av riksdagsstyrelsens arbetsgrupp för jämställdhet. Kommittén ska i möjligaste mån samordna de frågor som ingår i kommit- téns uppdrag med frågor som kan komma att ingå i andra utredningar som tillsätts av regeringen eller riksdagsstyrelsen .