rfr · H70WRFR13 · 2020-09-02 00:00:00 — Man behöver ha en tanke, en idé, om åt vilket håll det gäller att ta sig. man kan inte i förväg säga: ska vi göra exakt det ena eller Man behöver ha en plan A, en plan B och en plan C. laga efter läge och var man så gott det går tycker sig förstå att det befinner sig. Det är också alltid en utmaning att under sådana omständigheter kommu- nicera det okända. Det är allas vår önskan att veta hur framtiden ska bli. det kan vi inte veta. Det vi kan göra är vårt bästa, givet vår roll, när det gäller att hantera frågorna. Man får helt enkelt vara beredd att göra så gott man kan och argumentera därefter. Om det visar sig att världen blev annorlunda får man notera det, och så börjar man om tills man får det dit man vill. , : Jag kan lägga till några detaljer. och oljepriset har rört sig mycket på . I det läget får man, som sa, förstå att det lika gärna kan röra sig åt andra hållet nästan lika Jag vill betona att vi följer alla de här utvecklingarna för att vara Men några saker som är viktiga att följa är bland annat företags- obligationsmarknaden, som jag nämnde. I fråga om effekterna har jag lyft fram klimatfrågan just när det gäller shalesektorn i som är väldigt utsatt när det gäller exempelvis high yield. Störningar i den sektorn sprider sig genom att bankerna har dåliga lån och så vidare. Då blir det stress i det finan- Det är alltså viktigt att vi följer den utvecklingen. Det är också viktigt att vi funderar på vilka banker som är exponerade mot de sektorerna även i . Det gäller inte så mycket i men exem- pelvis i grannlandet . Det är även viktigt att vi funderar på hur hushållen påverkas av fallande Det blir i det läget förmögenhetseffekter på hushållen. dana saker vi får följa. Effekterna på två , när det är så här stökigt, behöver vi återkomma till och se hur utvecklingen blir. Men det är några saker som det är viktigt att hålla koll på. frågade om börsen och marknaderna. Det är viktigt för er att ha med er vår strategi i det här osäkra läget. Jag upprepar igen mycket av det som har sagt och som vi presenterade. När det är sådan här osäkerhet kan vi inte, även om vi redan är inne , sitta och vänta på till exempel vanliga bnp-data ; de kommer att komma . tastiska medarbetare på har därför jobbat väldigt mycket de sen- aste dagarna och har ringt runt till alla de här företagen för att få förstahands- information om hur det faktiskt ser ut. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Vi har ringt inte bara direkt till företagen. Vi har ringt till och andra organisationer som har kontakt med företagen för att få deras syn. Vi har även ringt till handlargolven, inte bara för att följa kurserna – det kan vi göra via våra Bloombergterminaler – utan också för att få en känsla av stämningsläget på marknaden, vad det är som händer. Vi följer alltså företagssektorn för att få realtidsinformation som inte finns i övrigt . Vi följer marknader. Vi följer och har kontakt med bankerna, inte bara i utan även utomlands, för att se hur marknaderna faktiskt fungerar. Det är inte bara fråga om exakta kurser utan också om likviditeten på marknaden. Man ska också komma ihåg att när det blåser i omvärlden kan vi hantera det som får effekter på svensk ekonomi och dämpa de effekterna. Men om det är stökigt på börserna i och kommer det att spilla över på . Jag upprepar mig, men det vi kan göra är alltså att verkligen ha stenkoll på allting som händer, kommunicera de verktyg som vi kan ta till och ha en god beredskap. Och jag känner mig som sagt ytterst trygg med att vi har en god beredskap i det här läget. (MP): Det har blivit tydligt här och ni är tydliga med att det som händer i omvärlden kommer att få effekter på svensk ekonomi och för våra företag och att behovet av stimulanser kan komma att öka. Min fråga handlar om att följa upp det som vice riksbankschefen sa, och som finns i protokollet, om expansion av balansräkningen. Du har nämnt möjligheten att också köpa företagsobligationer. Jag vill följa upp hur ni båda resonerar kring det. Vi fick en jättebra genomgång här av vilka pengar som finns. Men mina frågor handlar bland annat om hur ni ser på det. Finns det på kartan att det kan bli aktuellt för er att köpa företagsobligationer? Jag vill gärna höra era resonemang kring det. När eller om det blir dags vill jag följa upp en annan sak. Ni har redan uteslutit vissa obligationer av klimatskäl. Om man går in på företagssidan, är det i det läget rimligt att ställa liknande krav kopplat till klimat och fossila investeringar? Hur skulle det i så fall se ut? (S): Tack för era dragningar inledningsvis! Mycket är redan uttömt. Som alla redan har sagt här är det väldigt oroligt och osäkert. Då är det roligt att höra er säga att det, som det ser ut , inte finns någon anledning att vara orolig när det gäller de svenska bankerna. Däremot känns det som en ganska obehaglig kombination att ett helt land, , är i karantän och dessutom har svaga offentliga finanser och väldigt svajiga banker. När det gäller penningpolitikens utformning framöver, hur resonerar ni om den kombinationen i ? Läget känns väldigt olyckligt på alla sätt och vis. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN , : Skälet till att företagsobligationer är på tapeten, jämfört med då man har funderat på vad man ska göra, är att det tog innan vi fick en marknad för företagsobligationer i . har vi en marknad för företagsobligationer. Då är det rimligt att fundera på om man vid behov kan använda den för att underlätta. Det har att göra med det som tyvärr gäller: att marknader tenderar att fungera som sämst när man behöver dem som mest. Någon behöver till slut gå emellan, och vi är en aktör som kan göra det. Sedan handlar det återigen om var pengarna gör mest nytta. fundera på och ta ställning till. När det gäller företagsobligationer är det näm- ligen också en fråga om vilken risk man tar. Inte alla företagsobligationer har Och det är framför allt stora företag som ger ut obligationer. betyder att man får väga att göra det mot att göra någonting annat. Den andra frågan gällde företagsobligationer och i vad mån man gynnar klimatet eller inte. Det är ett övervägande som kanske finns i bakhuvudet. under rådande omständigheter – nu pratar jag om riktigt dåliga omständigheter och något som är temporärt – är det mer en långsiktig fråga hur man hanterar det i största allmänhet. är frågeställningen framför allt hur man över huvud taget ska åstadkomma en standardiserad rapportering när det gäller låt oss säga obligationsemissioner så att det går att förstå vad företagen gör och så att vi alla är överens om att vi förstår samma sak. Den frågan kommer rimligtvis att finnas där och . kan inte se att det skulle vara en huvudfråga , om vårt uppdrag på kort sikt är att göra vad vi kan för att hålla igång svensk ekonomi. ägnat betydande tid åt att fundera på de frågorna. De kommer att finnas där , också efter att den episod som vi pratar om ligger bakom I fråga om – ja, den som det visste! har en statsskuld på har dessvärre ganska hårdnackat undvikit att få ordning på sin banksektor. Det kommer tillbaka under rådande omstän- digheter, och då får man en olycklig kombination med banker som innehar Då gäller det att ta sig ur det. vad det kan tänkas innebära för den italienska ekonomin. Det är svårt att se hur man ska hålla igång efterfrågan och återställa normalitet i utan nå- gon form av expansiv finanspolitik, eller vad man nu kallar det. på kort sikt att man måste låna någonstans och på något sätt. Det finns ytterligare en komponent som sannolikt spelar roll. har lite fel vad gäller proportionerna, men jag drar mig till minnes att huvud- delen av den italienska statsskulden innehas av italienarna själva. alltså haft en stark preferens i för att inte betala skatt och i stället skuld- Statsskulden är ju i grunden en skuld som man har till sig själv. avseendet är det naturligtvis inte någon nackdel under rådande omständig- Då finns nämligen huvuddelen av skulden inte någon annanstans. det förbättrar ingenting i . I det avseendet är det föga avundsvärt att vara i det läget. Men det mesta är i varje fall inte utanför gränser. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Jag utgår från att det kommer att behöva bli en diskussion inom såväl EMU som EU i vid mening om vad som händer i och hur vi ska hantera den frågan i ekonomisk mening. Det kommer att vara en angelägenhet för alla. Oberoende av varför ett land historiskt har hamnat där det är spelar gårdagen aldrig någon roll när det gäller framtiden. Och eftersom vi har ett så pass öppet ekonomiskt system har alla andra länder också nytta av att saker och ting hålls igång i . Även köper nämligen lite från , och det har vi nytta av. Vad den diskussionen kommer att innebära kan jag inte riktigt svara på. Men min gissning – det är enbart en gissning – är att det i något skede blir en fråga för finansministrar att diskutera vem som ska göra vad. , : får man frågan om man är en duva eller en hök. Just nu känner jag mig lite som en papegoja, som bara upprepar redan sagda saker. Och det vill man ju inte vara. Vi har diskuterat företagsobligationer, och jag tycker att sammanfattade det väldigt väl. Men jag ska ändå kort upprepa att vi tittar på alla verktyg vi har i det här läget. Det är som sagt många företag som riskerar att råka illa ut . Men om man tittar på marknaden för företagsobligationer kan man, precis som sa, se att det i handlar om främst mycket stora företag, mycket fastighetsbolag. Och det är inte de som är mest utsatta i det här läget. Om det är någonting som verkligen är lämpligt och som skulle kunna vara ett gott bidrag till svensk ekonomi i fallet med coronaviruset och dess effekter är det alltså snarare lån till banker som går vidare till företag på ett bredare sätt. Då kan man nämligen nå alla företag. Att köpa företagsobligationer skulle därför inte ligga högre upp än det gör . Andra aspekter är, som sa, någonting som vi verkligen behöver analysera ordentligt. Hållbarhetsaspekten är en sådan. Då vill jag verkligen lyfta fram att vi behöver ta hänsyn till kreditvärdigheten på de obligationer som vi eventuellt skulle köpa . Det är väldigt viktigt. Vi behöver kolla igenom de legala aspekterna ordentligt, så att vi inte går emot de legala ramverken. Man ska komma ihåg – det nämnde också – att det ännu inte finns någon enhetlig definition av vad som är grönt och brunt. Det är alltså svårt att till och med utesluta det som vi kanske inte skulle tycka var aptitligt om vi inte ens kan definiera det på ett tydligt och bra sätt. Den sista och väldigt viktiga aspekten är att tanken med köp av företagsobligationer är att det ska stimulera ekonomin och skapa ökad efterfrågan. Säg att ekonomin faktiskt börjar gå betydligt bättre . Om vi då antingen har överviktat grönt eller underviktat brunt sker motsatt effekt när ekonomin börjar gå bättre. Om vi undviker att köpa det som vi anser vara brunt – om det går att hitta en definition – betyder det att räntorna skulle öka, och priset på obligationerna skulle gå ned. Men om det då går åt andra hållet får det motsatt UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN effekt och gör de obligationerna mer attraktiva i ett bra konjunkturläge. absolut ingenting man skulle vilja eftersträva. Det är alltså en komplex fråga. Vi kan inte säga att vi inte kommer att ta den typen av hänsyn. Men vi behöver förhålla oss till alla de svåra frågor som det innebär i ett sådant läge och till vad som finns i . naden, som har hög kreditvärdighet när det gäller företagsobligationer, är framför allt fastighetsbolag. Det kan man ha med sig. Det vi har gjort handlar om valutareserven. Det är en lite annan sak. finns inte företagsobligationer, utan det är statsobligationer eller delstatsobli- I fråga om behöver jag inte vara papegoja. har gott och väl uttömt det ämnet. Ordföranden: är inte något okänt i just de här sammanhangen och har en viktig funktion. Det är bara att fortsätta upprepa budskapen. kanske har ett nytt budskap? (M): Jag ska försöka att inte upprepa mig för mycket. Man känner att man har varit med ett tag när man känner igen en kris och kan jämföra med tidigare kriser. Under 90-talskrisen satt jag på banksidan och träffade företagare som hade enorma likviditetsproblem. fick jag under finanskrisen när jag som politiker träffade företagare som också talade om sina likviditetsproblem. Jag ser att i grunden välmående företag som helt enkelt inte har några pengar, inte kan betala löner och inte kan driva sina verksamheter är den absolut största ekonomiska risken vi har i samhället vid en sådan här kris. har vi ställt allt starkare och tydligare krav på bankerna när det gäller kreditgivning och omsorg om bankernas balansräkning. tar vi oss, på något märkligt sätt, att bankerna i ett krisläge plötsligt ska vara lite mer generösa med sin kreditgivning. Det får jag inte riktigt ihop. farenhet från både banksektorn och den här sidan är att det inte finns någonting som är så försiktigt som en bankledning i ett allvarligt krisläge. verkligen åt kranarna maximalt och väldigt snabbt. Ni säger att ni vill se ett system där ni kan hjälpa bankerna med mer pengar mot villkor att pengarna också når de lite mindre företagen. nyfiken på hur detta ska gå till rent konkret och på vilka verktyg ni har för att få bankerna att göra det. Ordföranden: Det var den sista frågeställaren på min lista. får möjlighet att svara och eventuellt addera några avslutande kommentarer. , : När det gäller kravet på bankerna kan vi vända på Anta att vi inte hade ställt några krav på bankerna. Då hade de med mycket UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN stor sannolikhet haft ännu lägre eget kapital, och det är det som räknas när det är bekymmersamt, inte teoretiska kalkyler utan riktigt eget kapital. Det är nämligen det som är förlustbärande. Vi ska vara glada för att de kraven har ställts på olika håll i världen. Då börjar man nämligen i ett bättre läge jämfört med om man inte hade gjort det. Om man har lågt eget kapital när det är bekymmersamt blir det ännu mer bekymmersamt väldigt mycket fortare. Jag tror att det är en mycket stor fördel att vi har ett bättre läge än för tio . När det gäller vad vi kan bidra med är det ytterst en fråga om på vilka villkor vi lånar ut. Villkoren måste vara sådana att lånen på ett eller annat sätt inte blir av eller upphör i någon form om pengarna inte finner sin väg ut till företagen. Man får fundera på juridiken i det och hur man konstruerar ett sådant system. Det kan vara tekniskt nog så besvärligt att få det att hamna rätt. Men under sådana här omständigheter är avsikten inte att åstadkomma ett system vars enda effekt skulle bli högre utdelning eller fler bonusar. Det är väldigt centralt och lite meckigt – om jag kan uttrycka mig på det sättet – att se till att pengarna hamnar på rätt ställe. Men det finns tekniker för att göra det. Jag kan inte gå igenom det i detalj . Men jag hoppas att det ändå fångar någorlunda vad man behöver ha i åtanke. Det är ungefär på det sättet man får gå till väga. Ett annat sätt att beskriva det är att när vi lånar ut pengar till en bank, säg under krisen , 2008 och 2009 då den stora frågan var att få ut pengar i systemet i vid mening, är de avgörande frågorna för vår del vilka krav vi ställer, vilka säkerheter vi ställer, vilken typ av reduktion eller haircut det ska vara på säkerheterna och hur det ska gå till. Bankerna tar emot pengarna. Sedan hanterar de det för sin egen del. I det här fallet är det lite annorlunda. När det gäller den första delen i det här, att låna ut pengar till bankerna, är det i teknisk mening ett liknande system. Men sedan måste man lägga till ytterligare ett ben i det här där man specificerar och ser till att lånevillkoren är sådana att pengarna också vandrar vidare i systemet på ett bra sätt. Då pratar vi om till exempel villkor, säkerheter och ränta. , : Jag kan lägga till just när det gäller lån till företag via bankerna att det finns en del internationella exempel som har fungerat och som kan utvärderas. gjorde någonting som heter funding for lending. Där var det villkorat just att pengarna skulle gå vidare ut mot företagssektorn. Även ECB har gjort något som kallas Tltros. Det står för targeted longer-term refinancing operations, alltså långa lån till bankerna med villkor att de ska ut. Jag tror att ECB har gjort det mot både hushållssektorn och företagssektorn. Som sa är nyckeln i det här att se till att villkoren är sådana att bankerna har incitament att ta upp det och även låna vidare. Sedan kan vi följa upp för att se vart pengarna går. Man kan även, efter en period, om man ser att UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN det inte kommer dit det ska, korta ned det eller avsluta det. göra det i omgångar, så att man först erbjuder en viss mängd lån och ser hur Sedan kan man kanske komma med ytterligare en omgång. Det finns alltså olika sätt att se till att det blir ett effektivt verktyg. är en ytterst relevant fråga. Och de olika teknikaliteterna kring det är väldigt Ordföranden: Då har den öppna utfrågningen kommit till sin ände. och för föredragningarna och svaren på ledamö- Bilder visade av , : BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Bilder visade av , BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjö- fart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatan- Öppen utfrågning om för offentliga utfrågning om cybersäkerhet Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finans- Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv – utgiftsområde 8 Migration Seminarium om Agenda 2030 Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport Öppet seminarium om Efter #metoo – hur går vi vidare? Offentlig utfrågning om fossilfria drivmedel för att minska Offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett för- Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning