rfr · H70WRFR5 · 2020-01-28 00:00:00 — Tracking finance flows towards assessing their consistency with climate objectives. Environment Working Papers. I rapporten anser författarna att lägre växthusgasutsläpp kräver omställning i kapitalinvesteringar. För att underlätta omställningen bör beslutsfattare mäta och kvantifiera effekterna av de genomförda gröna investeringarna på den globala ekonomin. Författarna framhåller vikten av att identifiera en gemensam metod för att mäta omställningsprocessens framsteg i syfte att påskynda utvecklingen. Som ett första steg föreslås i rapporten att man bör genomföra pilotstudier med utgångspunkt i officiella data för att väg- leda beslutsfattare och politiker. En viktig slutsats är att det fortfarande saknas en allmän metodik för att genomföra en klimatomställning som även inklude- rar finanssektorn bland de berörda aktörerna. Coalition of Finance Ministers for Climate Action I samband med Världsbanksgruppens och gick finans- ministrarna i 39 länder samman i en koalition för att visa sitt klimat- Koalitionen har tagit fram sex principer (de s.k. Helsingfors- principerna) i syfte att verka för nationellt handlande för klimatet, särskilt med hjälp av finanspolitik och användning av offentliga medel. Fler länder har till- kommit sedan lanseringen och /2020 hade finansministrar i 50 länder, bl.a. , har skrivit under principerna. EU bildade tillsammans med , , , , , och plattformen International Platform on (IPSF) . IPSF stöds bl.a. av Europeiska banken för återuppbygg- nad och utveckling, Europeiska investeringsbanken, IOSCO, , FN:s miljöprograms finansiella initiativ (UNEP-FI) och NGFS. Syftet med IPSF är att uppmuntra det privata kapitalet att rikta sig mot håll- IPSF är ett forum för internationellt samarbete och koordi- nation av olika internationella initiativ för klassificeringssystem, finansiell in- formation och standarder. Detta eftersom tillförlitliga data är avgörande för att privata investerare ska kunna identifiera miljömässigt hållbara investeringar. () är en fristående överstatlig organisation som samverkar inom ramen för FN:s ekonomiska och sociala råd. ken har bl.a. publicerat följande två dokument: (2016). Climate Change Action Plan 2016– Denna handlingsplan identifierar en rad åtgärder för att uppnå de mål som fastställdes av 180 länder i samband med 2015. finansiell stabilitet anser att utmaningen handlar om att säker- ställa att privata investeringar i utsatta områden blir långvariga och att effek- terna av klimatförändringarna blir hanterbara för investerarna. samla in uppgifter om huruvida klimatrisken hotar stabiliteten i den finansiella sektorn (globalt men framför allt i fattiga länder som är utsatta för klimatrisker) samt utveckla kriterier för att följa upp och utvärdera omställ- ningsprocessen i hela det finansiella systemet. banken att utforma fem landsprogram för att stödja och vägleda banksektorn, marknaden och pensionsfonder genom den gröna omställningen. (2019). Action Plan on Climate Change Adaptation and Resilience. Managing risks for a more resilient future. Handlingsplanen föreslår ett nytt bedömningssystem för att värdera investeringar i offentlig och privat sektor för klimatomställning. Systemet syftar till att skapa incitament för bl.a. finansiärer att göra mer och bättre klimatanpassade investeringar och utforma en global standard för finansmarknaden och för offentlig upphandling. kommer att sjösätta det nya bedömningssystemet först som pilotprojekt –2020 och i större omfattning. () bedriver ett omfattande arbete med analyser och rekommendationer inom området ekonomisk tillväxt och klimatförändringar och även med särskild hänsyn till den finansiella stabiliteten. Det görs bl.a. i deras årliga Global Financial Stability Report och i andra rapporter. IMF (2019). Global Financial Stability Reports. Lower for Longer. Rapporten diskuterar huruvida en hållbar och miljövänlig ekonomi är viktig för finansiell stabilitet. Omställningsrisken och den fysiska risken identifieras som potentiellt skadliga för den finansiella stabiliteten. Det är dock fortfarande svårt att uppskatta exakt hur de nämnda riskerna kommer att påverka den finansiella stabiliteten. De flesta studier pekar på mycket stora ekonomiska och finansiella förluster i samband med klimatförändringarna. Även ett förändrat beteende hos stora investeringsaktörer kan orsaka instabilitet om ett växande antal kapitalägare t.ex. avstår från investeringar i den fossila industrin. Tillsammans med politiska åtgärder kan omställningsprocessen orsaka negativa konsekvenser för stora sektorer, såsom kolindustrin. IMF föreslår därför att man använder sig av begreppet hållbara finanser (”sustainable finance”) som innebär att stora framtida investeringar ska ta hänsyn till de tre faktorerna miljö, samhälle och styrning. IMF poängterar att beslutsfattarna spelar en viktig roll när det gäller att utveckla gemensamma kriterier för att tillämpa dessa tre faktorer vid stora investeringsbeslut. IMF (2019). Fiscal Monitor Reports. Fiscal Monitor: How to Mitigate Climate Change. Rapporten diskuterar konsekvenserna av koldioxidprissättning och fördelning av omställningskostnader för hushållen. Olika strategier för att förbättra samhällets acceptans av prissättning tas upp, tillsammans med stödjande åtgärder för att främja investeringar i ren infrastrukturteknik. Rapporten rekommenderar införandet av en skatt på leveranser av fossila bränslen från t.ex. oljeraffinaderier eller kolgruvor i syfte att ge företag och hushåll möjlighet att välja den billigaste vägen till minskad energianvändning. Rapporten rekommenderar även att det internationella samarbetet stärks. , M., , M. & Papaioannou, M. (2016). After : Fiscal, Macroeconomic and Financial Implications of Global Climate Change, IMF Staff Discussion Notes nr 16/01. Rapporten diskuterar konsekvenserna av klimatförändringar för den finansiella och makroekonomiska politiken. föreslår ökad information om företagens koldioxidavtryck, tydligare krav på tillsyn av försäkringssektorn och stresstester för klimatrisker för att säkerställa den finansiella stabiliteten under övergången till en koldioxidsnål ekonomi. Vidare behövs analyser av hur företagens tillgångar påverkas av övergången till icke-fossila investeringar. Stärkt tillsyn säkerställer sunda och robusta in- stitutioner och väl fungerande finansmarknader som i sin tur tillhandahåller instrument för att hantera klimatriskerna. () arbetar med frågor som anknyter till hur det finansiella systemet påverkas av klimatförändringar. NGFS och har inrättat en fond för centralbankerna för investeringar i gröna BIS omfattar även () som in- rättades 1998 i samarbete med i syfte att stödja samverkan , P., . W. & McDaniels. J. m.fl. (2019). Turning up the heat – climate risk assessment in the insurance sector, FSI Insights on policy imple- mentation nr 20, 2019. Artikeln utgår från en undersökning av 18 tillsynsmyn- digheter (bl.a. ). Studien visar att få respondenter har ut- vecklat en egen strategi för att hantera klimatrisker. En anledning är att det i dag saknas en entydig definition av klimatrisker, vilket gör det svårt att ut- veckla specifika handlingsplaner. Ytterligare en anledning är att det saknas data som med någon sorts precision kan uppskatta konsekvenserna av olika klimatförändringar för olika investeringar. Med hjälp av t.ex. stresstester och scenarioanalyser kan tillsynsmyndigheterna bättre förstå hur klimatrisker kan påverka försäkringsbolagens betalningsförmåga och i förlängningen det finan- Författarna bedömer att det finns utrymme att förbättra det in- ternationella samarbetet mellan försäkringssektorn och andra klimatrelaterade forum i syfte att öka förståelsen för klimatrisker och deras eventuella påverkan på försäkringsbolag, försäkringstagare och finansiell stabilitet. ser att tillsynsmyndigheterna måste vidta nödvändiga åtgärder för att försäk- ringsbolagen ska kunna hantera alla de betydande risker som kan påverka både försäkringstagarna och den finansiella stabiliteten negativt. () är en internationell organisation för fi- IIF har publicerat följande rapporter om klimatförändringar: IIF (2019). Climate-related Financial Disclosures: Examples of Leading Practices in TCFD Reporting by . Rapporten är skriven av och beskriver och analyserar finans- företagens genomförande av de rekommendationer som FSB:s Task Force on Climate-related Financial Disclosures (TCFD) tagit fram för klimatanpass- Rapporten fastställer att företagen bör satsa mer resurser på att sprida information om klimatrisker samt öka transparensen kring de potentiella skador som kan påverka företagen. Rapporten anser också att det saknas kvalitetssäkrade metoder för insamling av data som kan stödja finanssektorn i riktning mot klimatsmarta investeringar. Att uppnå mål för nollutsläpp till 2050 förblir en uppgift av ”monumentala proportioner”, men rapportens slutsatser tyder på att finanssektorn är på rätt väg och har påbörjat arbetet för klimatomställningen. IIF (2019). in Focus: Climate change: a core financial stability risk. Rapporten uppskattar att finansiella tillgångar till ett värde av kommer att vara i fara till följd av klimatförändringarna. En övergång till låga koldioxidutsläpp kan ha en väsentlig positiv effekt på ländernas BNP, men omställningsrisken samt den fysiska risken växer när omvärlden halkar efter i omställningsprocessen. 4.1.2 Nationella centralbanker och tillsynsmyndigheter bedriver egen forskning om finansiell stabilitet och klimatförändringar. Riksbanksdirektionen beslutade att hållbarhetsaspekter ska vägas in i placeringsbesluten. Detta kan innebära att placerar en del av valutareserven i särskilt klimatvänliga tillgångar, t.ex. gröna obligationer. kan välja bort emittenter som har stor klimatpåverkan, vilket man också har börjat göra. har pekat ut klimatförändringar som ett hot mot den finansiella stabiliteten från och med sin andra finansiella stabilitetsrapport . är med NGFS och står bakom nätverkets rekommendationer om att tillsynsmyndigheter och centralbanker ska ta till sig av goda exempel på miljö- och klimatrelaterad riskhantering och ta med klimatrelaterade risker i sin tillsyn och övervakning av den finansiella stabiliteten. har inom det aktuella området bl.a. publicerat följande rapporter: (2019). Finansiell stabilitetsrapport 2019:2. I rapporten bedömer att klimatrelaterade risker representerar ett övergripande hot mot det internationella finansiella systemet. Klimatrelaterade risker bör därför inkluderas i tillsynen av finansiella institutioner och övervakningen av den finansiella stabiliteten. För att de klimatrelaterade riskerna ska kunna mätas, prissättas och hanteras krävs bl.a. att såväl finansiella som icke-finansiella företag förbättrar sin rapportering. anser att förbättrad och enhetlig rapportering av klimatrelaterad finansiell information är den första byggstenen för att komma framåt i arbetet med klimatrelaterade risker. På internationell nivå har det diskuterats om bankernas kapitalkrav skulle kunna mildras i syfte att skapa incitament för mer hållbara investeringar (s.k. , GSF). Även om intentionen är god anser att det är olämpligt. Kapitalkraven finns av en anledning, nämligen att skapa motståndskraft i det finansiella systemet. Genom att luckra upp dessa krav skulle man riskera att underminera den finansiella stabiliteten. Incitament för att öka de hållbara investeringarna bör skapas på andra sätt, exempelvis genom att man inför ett enhetligt klassificeringssystem som anger vilka investeringar som bidrar till en mindre fossilbaserad ekonomi. , (2018). Är klimatförändringar relevanta för en centralbank? Riksbank, Ekonomiska kommentarer nr 13. Författaren konstaterar att naturkatastrofer orsakade av klimatförändringar riskerar att leda till finansiell stress hos försäkringsbolag. Denna risk bedöms som större om försäkringsbolagen har underskattat klimatriskerna så att de inte har tillräckligt med kapital. Det finns enligt författaren vissa tecken på att så kan vara fallet. Författaren anser att centralbankerna bör göra en bedömning av den totala risk som klimatförändringarna innebär för både den finansiella stabiliteten och penningpolitiken framöver. Det handlar då bl.a. om att fastställa exakt hur olika aktörer och institutioner är finansiellt exponerade mot klimatrisker, men även om hur klimatförändringar kan komma att påverka t.ex. inflation, resursutnyttjande och penningpolitik. Det kan också finnas skäl att undersöka om klimatrelaterade kostnader kan och bör inlemmas i de ekonomiska modeller som centralbankerna använder för att göra prognoser och analyser. Författaren bedömer att centralbanker främst kan bidra till en hållbar utveckling när det gäller koldioxidutsläpp och klimat genom att föra en framgångsrik stabiliseringspolitik vad gäller både penningpolitik och finansiell stabilitet. Det faktum att det är svårt att uppskatta riskerna med klimatrelaterade naturkatastrofer har också inneburit att det blivit allt vanligare att försäkringsbolag slutar att erbjuda försäkringar mot denna typ av risker. Ur ett samhällsperspektiv är en sådan utveckling sannolikt inte fördelaktig eftersom kostnaderna för skador i stället drabbar hushåll och företag och de banker som beviljat lån till företagen. Försäkringsbolag är relativt väl rustade att kunna hantera dagens nivå av klimatrisker, men om klimatförändringarna inte begränsas är det möjligt att det inte kommer att gå att försäkra sig mot vissa risker. Det kan påverka värdet på finansiella institutioners tillgångar. , , Krusell, Per & , (2019). The Consequences of Uncertainty: Climate Sensitivity and Economic Sensitivity to the Climate, Riksbank Working Paper Series nr 369. Författarna konstruerar en modell för att bl.a. utvärdera ekonomins utsatthet för klimatförändringar. De fokuserar på de extrema scenarier som finns tillgängliga i litteraturen och jämför en extremt ambitiös klimatpolitik med laissez faire. Jämförelsen visar att den passiva politiken innebär den största risken för ekonomin. Bland (FI:s) uppgifter ingår att analysera risker som kan medföra instabilitet i det finansiella systemet. FI har publicerat en rapport om hur klimatförändringar kan påverka den finansiella stabiliteten: (2016). Klimatförändringar och finansiell stabilitet. FI bedömer i rapporten att är mindre utsatt för klimatrisker än många andra länder i världen vilket bidrar till att svenska banker, försäkringsbolag och kapitalplacerare har mindre omfattande exponeringar mot klimatrelaterade risker. Den största utmaningen för den finansiella sektorn är att försöka förutse hur snabbt och kraftfullt det globala politiska systemet kommer att agera för att anpassa samhället till klimatförändringar. Ökade kunskaper kring hur företag hanterar klimat- och omställningsrisker behövs, men sammantaget bedömer dock FI att stabilitetsriskerna kopplade till dessa risker är begränsade. FI pekar på behovet av att utöka informationen och öppenheten när det gäller klimatrelaterade risker inom finanssektorn samt att utforma åtgärder för att stärka motståndskraften i det finansiella systemet, t.ex. genom att kräva att bankerna håller rejäla kapitalbuffertar. Slutligen behöver företagen utveckla olika former av stresstester och scenarioanalyser för att fånga hur sårbarheten mer konkret kan komma till uttryck och ta fram förslag på möjliga förebyggande åtgärder. Till stor del är detta ett arbete som enligt FI kan och bör göras av finansföretagen själva. har anslutit sig till för redovisning av klimatrelaterade finansiella risker.27 har länge betraktat klimatrisken som en fråga som framför allt påverkar förvaltningen av oljefonden, men har flera perspektiv kring klimatförändringarna uppmärksammats. Stora norska banker (bl.a. DNB och Sparebank 1) har börjat ställa klimatkrav i kreditprocessen till sina företagskunder och har även minskat andelen lån till företag inom fossil energi. publicerar rapporter och artiklar i ämnet, bl.a. följande. Turtveit, , (2018). Teknologiutvikling og klimatiltak kan påvirke bankenes kredittrisiko, Staff Memo nr 6 2018. Författarna understryker att den omfattande norska oljesektorn utgör en särskild risk för den finansiella stabiliteten i händelse av en minskande efterfrågan på olja. Osäkerheten om framtida beslut om klimatomställning och teknikutveckling gör det svårt att uppskatta risken. Studier visar dock att teknikutveckling kring t.ex. solceller eller elbilbatterier kommer att påverka oljebranschen och att oljeproduktionen kommer att minska gradvis. Bankerna bör använda sig av scenarioanalyser och stresstester i syfte att ta reda på hur ökande risker påverkar dem. Till exempel kan eventuella ökade kapitalkrav i EU med anledning av klimatrisker bidra till snabbare anpassningar i bankerna. (2019). Financial Stability Report. Vulnerabilities and Risks. I sin finansiella stabilitetsrapport bedömer att det saknas tillräckliga medel för att hantera klimatrisker. Det är politikens uppdrag att utforma de verktyg som kan stödja samhällets omställningsprocess och förebygga finansiell instabilitet. I rapporten hävdar man att inom ramen för sitt mandat kan främja finansiell stabilitet genom att 27Norges Banks webbplats: /aktuelt/nyheter-og-hendelser/Brev-og-ut- talelser/2019//. uppmuntra finanssektorn att inkludera klimatrisker i sina övergripande riskbe- bedömer att riskerna är särskilt relaterade till den omställningsprocess som berör olje- och gasindustrin. lighet och kvalitetssäkra metoder för riskbedömning kommer att vara viktiga för framtida investeringar. har relativt påbörjat arbetet med att analysera hur klimatförändringar kan påverka den finansiella stabiliteten. (2019). Klimaforandringer kan smitte af på den finansielle stabilitet, Analyse nr 26 2019. Rapporten är den första delen i arbete med att förstå hur klimatförändringar kan påverka den Rapporten pekar på att en snabb övergång till en eko- nomi med låga koldioxidutsläpp kan innebära omfattande politiska, juridiska och tekniska förändringar. Detta kommer att innebära utmaningar för företag inom flera sektorer i form av skattehöjningar, förbud och nya lagkrav. finansiellt perspektiv identifierar rapporten flera övergångsrisker, t.ex. om företag med nya klimatanpassade tekniker slår ut etablerade företag. marks Nationalbank har genomfört stresstester av flera danska kreditinstitut, och resultaten kommer att presenteras i mitten av 2020. fördes kreditinstitutens kapital med tillämpliga kapitalkrav i ett antal scenarier där kreditinstituten påverkas av större eller mindre ”stress”, t.ex. i form av ett hastigt införande av en global utsläppsskatt. Rapporten drar slutsatsen att mer kunskap behövs kring de faktorer som kan utlösa finansiell instabilitet och att det är viktigt att fortsätta genomföra stresstester på makronivå. Krogstrup, , (2019). policies for climate change mitigation: A review of the literature. Nationalbank Working paper nr 140, 2019. Artikeln är en översikt av littera- turen kring makroekonomiska och finanspolitiska verktyg och deras roll i an- passningen till klimatförändringarna. En slutsats är att finanspolitiska verktyg är viktiga men att de bör kompletteras med finansiella och penningpolitiska Det finns stort behov av att identifiera vilka styrmedel som effek- tivt kan bidra till att uppnå de politiska målen för klimatomställningen. uppger att den har riktat allt större upp- märksamhet mot klimatförändringarna, både i sin egen verksamhet och i be- dömningen av riskerna för finansbranschen på lång sikt.28 De förändringar av ekonomin och på marknaden som klimatförändringarna kommer att ge upphov till får också återverkningar på stabiliteten i det finansiella systemet. har därför enligt årsberättelsen ett nära samband med Banks eget 28 (2018). Banks årsberättelse 2018. antog Banks en uppdaterad strategi för ansvarsfulla investeringar. anslöt sig till Central Banks and for Greening the , . har engagerat sig mycket i frågan om den finansiella stabiliteten och klimatförändringarna. Banken har formulerat en tvådeladstrategi för sin hantering av de finansiella risker som är förknippade med klimatförändringarna.29 För det första ska banken arbeta tillsammans med de företag som berörs av klimatrelaterade risker (t.ex. delar av försäkringsindustrin) och förbättra övervakningen av riskerna. För det andra ska banken öka motståndskraften i det brittiska finansiella systemet genom att stödja en ordnad övergång till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp. Syftet är alltså att försäkra sig om att kan nå sitt mål att upprätthålla en finansiell stabilitet, både . och den tillhörande tillsynsmyndigheten () har också publicerat ett antal rapporter och artiklar i ämnet, tex. Regulation Authority (2015). The impact of climate change on the UK insurance sector. A Climate Change Adaptation, Report by the Regulation Authority (PRA). Enligt rapporten påverkar det förändrade klimatet försäkringsbranschen på olika sätt, inte minst i form av ökande skadekostnader. Rapporten konstaterar att klimatförändringar skapar en ökad osäkerhet i bedömningen av försäkringsföretagens risker kopplade till extremväder. Mot den bakgrunden föreslår genom PRA att det globala samarbetet ökas för att formulera en övergripande internationell strategi för klimatanpassningsarbetet som även reglerar tillsynsarbetet i försäkringssektorn. An- svarsfördelningen behöver tydliggöras när det kommer till förebyggande arbete, finansiering och samordningsinsatser. Slutligen pekas i rapporten på ett antal klimatförändringsmöjligheter för försäkringssektorn. Dessa inkluderar nya investeringsformer, såsom projektförsäkring för förnybar energi eller investeringar i ”gröna obligationer”. Batten, S., Sowerbutts, R. & , T. (2016). Let’s talk about the weather: the impact of climate change on central banks. Författarna hävdar att både fysiska risker och övergångsrisker kan påverka centralbanker. En väderrelaterad naturkatastrof kan utlösa finansiell och makroekonomisk instabilitet om den leder till minskade tillgångar för hushåll, företag, banker och försäkringsbolag. En plötslig och oväntad skärpning av utsläppsregler skulle kunna leda till en ojämn omprissättning av tillgångar som bygger på fossila råvaror, vilket skulle kunna skapa en negativ utbudschock. Öppnare information om klimatrelaterade investeringar skulle 29Bank of (2017). ’s response to climate change, Quarterly Bulletin 2017 Q2. däremot kunna ge en mer ordnad övergång till en koldioxidsnål ekonomi då det ger investerare bättre förutsättningar att utvärdera finansiella risker. Regulation Authority (2018). Transition in thinking: The impact of climate change on the UK banking sector. Rapporten granskar finansiella risker förknippade med klimatförändringar, hur de påverkar den brittiska banksektorn och hur olika banker hanterat klimatriskerna. Slutsatsen är att av de brittiska bankerna betraktar klimatförändringar som en finansiell risk men att de har ett relativt smalt och kortsiktigt perspektiv i hanteringen av riskerna. Vidare visar rapporten att av bankerna anser att klimatförändringar kan skada bankens anseende hos kunderna medan enbart av bankerna har utvecklat en egen strategi för att hantera konsekvenserna av s.k. fysiska risker. Batten, (2018). Climate change and the macro-economy: a critical review. Författaren pekar på att det är viktigt att väga in de ekonomiska konsekvenserna av klimatförändringar i makroekonomiska modeller och prognoser. I artikeln identifieras olika kanaler för spridning av fysiska risker och övergångsrisker till makroekonomin. Det kan vara via oförutsedda ekonomiska chocker eller mer förutsägbar och långsiktig påverkan. Författaren anser att det är viktigt att i ökad utsträckning bevaka och beräkna påverkan från klimatförändringar på ekonomin. har det enligt författaren blivit tydligt att centralbanker bör uppmärksamma klimatförändringar och klimatpolitik, eftersom dessa faktorer kan påverka centralbankernas förmåga att uppnå sina penningpolitiska och finansiella stabilitetsmål.