rfr · H70WRFR12 · 2020-01-01 00:00:00 — Vad gäller kreditkortsförbud tänker jag att en mycket svår avvägning är det här som vi kallar för kanalisering, det vill säga hur stor andelen spelkonsumenter är som spelar på den licensierade spelmarknaden och hur stor andelen spelkonsumenter är som vänder sig utanför den svensklicensierade spelbranschen. Tyvärr är andelen som väljer bort det svenska licenssystemet alldeles för stor. Det är som ett läckande såll. Den fina reglering som vi har ger tyvärr läckor ut till den olicensierade spelmarknaden, eftersom de svenska spelkonsumenterna anser att det är alltför stora regulatoriska hinder på licensmarknaden. UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Om man skulle införa ett kreditkortsförbud skulle det därför upplevas som ytterligare ett hinder, det vill säga ytterligare ett incitament att söka sig bort från den svenska licensmarknaden. Jag uppskattar att omkring en fjärdedel av allt onlinekasinospel sker utanför det svenska licenssystemet, och det är ju ingen djärv gissning att de som är snabbast med att söka sig bort från det svenska licenssystemet är högvolymspelare, alltså ofta problemspelare. De har redan lämnat det svenska licenssystemet. Om man då för in ytterligare saker som gör spelande i licenssystemet svårare tror jag inte att det skulle främja konsumentskyddet, snarare tvärtom. Avslutningsvis har jag ett inspel om det som statsrådet tog upp om spelpaus, alltså den centrala självavstängningen. En av de mest fantastiska sakerna med den nya regleringen av det svenska spelsystemet är ju att man kan stänga av sig hos Spelinspektionen. På en enda gång stänger man av sig hos samtliga licensierade spelbolag – ännu ett skäl till att det är så viktigt att upprätthålla kanaliseringen. Skulle man inte kunna överväga att göra någonting liknande vad gäller snabblån, det vill säga att staten erbjuder en central självavstängning så att man registrerar sig en gång hos motsvarande myndighet och sedan är man avstängd från samtliga sms-lån eller snabblån? , : Jag vill också inleda med att tacka för frågan och för att vi får vara här. Jag representerar både digitala spelaktörer och de som erbjuder fysiskt spel, något som faktiskt fortfarande finns. Vi är väldigt nöjda och tacksamma över att vi faktiskt har en ny spellag på plats , och vi är hoppfulla att den kommer att hjälpa oss med ett ökat konsumentskydd. Det är nämligen det vi driver i den organisation som jag representerar: att spel ska vara underhållning. Man ska spela för att det är roligt, och man ska spela för de pengar som man har råd att förlora, ingenting annat. Om man hamnar i överskuldsättning på grund av spel är det väldigt beklagligt, och det är tråkigt när vi hör varje presentatör här nämna spel. Det är ju ingenting som är långsiktigt hållbart för vår bransch, utan det är någonting som vi verkligen engagerar oss i och arbetar för att det inte ska förekomma. Det finns inga enkla lösningar, men i den nya lagen finns det någonting som heter omsorgsplikt. Det innebär att vi ska värna om varje konsument, framför allt utifrån ett riskperspektiv. Vi ska följa spelarna och se så att de inte får ett konstigt spelmönster, till exempel helt plötsligt börjar spela för mer pengar än de har gjort tidigare. Då har vi en skyldighet att kontakta konsumenten på olika sätt, vilket också görs. Efter det här första året med ny spellag väntar jag med spänning på att se hur det har påverkat utvecklingen i och för svenska spelkonsumenter. Vi har ett möte med Spelinspektionen där vi bland annat ska följa upp det här. UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Kan vi göra mer? Absolut, självklart. Det här är ett stort problem, och spelbranschen och alla som erbjuder köp av något slag har såklart ett ansvar för konsumenterna. Samverkan är någonting som vi jobbar mycket med. Vi har arbetsgrupper där den här frågan diskuteras, men vi skulle gärna samverka även med och och ta med oss in i dialogen vad ni har lärt er utifrån de tidigare spelare med problem som ni möter. Vi ställer också krav på medierna att se till att inte ha både spelreklam och kreditgivningsreklam intill varandra. Det är en sådan konkret åtgärd som vi jobbar för. Men precis som var inne på: Kreditgivarna för vi dialog med, för vi vill inte heller att någon ska spela för pengar som de inte har. Skulle man kunna stänga av sig från krediter så välkomnar vi det. (S): Jag skulle vilja ställa min fråga till de kreditgivare som är här . Tack också till alla andra som är här; det har varit en intressant förmiddag! Betala , betala senare eller betala mindre – det är liksom den reklam vi har . Utifrån ett konsumentperspektiv vore det bra om det slutgiltiga beloppet visades i nominella termer för både krediter och andra lån. För väldigt många är det nämligen svårt att räkna såväl på procent som på effektiv ränta. Hur ser ni på det? Gör ni någonting åt det? , : Från finansbolagens sida har vi en fortlöpande dialog med , och vi försöker självklart att ta stor hänsyn till vad tycker och tänker i de här frågorna. Jag tror att det har förbättrats väsentligt. (M): Min fråga går till . Det var en intressant dragning av vad regeringen gör för insatser. Som civilminister har också ansvar för kommuner och regioner, och det var ett antal föredrag här tidigare där det talades om hur skulder till det offentliga ökar. hade ett reportage om att ärenden från kommuner och regioner till Kronofogden hade ökat explosionsartat. Jag funderar därför lite grann på hur regeringen ser på just det offentligas – alltså kommuners, regioners och övriga myndigheters – roll och ansvar när det gäller överskuldsättning och att driva skulder till Kronofogden. Statsrådet (S): Först vill jag säga att vi kan se att skulderna som gäller det allmänna har minskat. Det är naturligtvis viktigt. Jag vill också understryka att vi har ett uppföljningsansvar när det gäller myndigheter, kommuner och regioner. Vi har all anledning att också se vad som är orsakerna till detta för att kunna minska problemen ytterligare men också se på vilket stöd man behöver. UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Jag vet att detta är en diskussion som förs i flera kommuner, så det finns all anledning för regeringen att se om något ytterligare behövs. Om vi ser en minskning av skulderna som gäller det allmänna tror jag att det har betydelse att följa upp det. Det är mer en allmän kommentar. , : Jag vill också gärna förtydliga och kanske komplettera bilden lite grann när det gäller de statliga skulderna. Det är ju så att ansvarsfördelningen inom staten enligt lag beslutad av är sådan att statliga myndigheter ska använda sig av Kronofogden för att driva in sina krav. Vi hörde från Svensk Inkasso nämna att så mycket som , tror jag, drivs in av inkassobranschen utan att gå till Kronofogden. Men staten har alltså inte någon inkassoverksamhet, utan det är vi på Kronofogden som är inkassoverksamheten. Jag tror att man ska vara medveten om det när man talar om att så många skulder härrör från statliga aktörer. Jag vill också förtydliga det som jag nämnde i mitt anförande, nämligen att vihar en samverkan med de statliga myndigheterna för att så långt det är möjligt motverka att skulder behöver gå så långt som till Kronofogden. Bland annat har det varit väldigt framgångsrikt med , , när det gäller studielån och liknande. Vi kommer också att arbeta mer framöver med kring hur man på olika sätt kan minska inflödet till oss. , Svensk Inkasso: Jag hörde mitt namn nämnas här, så jag tar tillfället i akt. När det gäller den statliga indrivningen av privata skulder noterar vi från inkassobranschens sida att det som möjliggör för inkassobranschen att driva in en så stor andel skulder utan att blanda in Kronofogden är just möjligheten till flexiblare lösningar med gäldenärerna, det vill säga möjligheten att komma överens med gäldenärerna om till exempel räntestopp, som har föreslagits här, eller ett ackord där man sätter ned skulden en viss summa. Man kan också få möjlighet att delbetala skulden över i en takt som fungerar med privatekonomin så att man slipper en utmätning av en fastighet eller något annat. Från inkassobranschens sida har vi föreslagit att staten egentligen borde tillämpa samma principer som det privata näringslivet när det gäller skuldindrivning, nämligen att behandla gäldenären på ett sådant sätt så att denne inte råkar ut för utmätning eller ganska tuffa rättsliga åtgärder. Staten skulle exempelvis kunna jobba mer som inkassoföretagen eller kanske använda sig av inkassoföretagen precis som kommuner och regioner gör. Man borde också se över den kostnadsbild som finns kopplad till de statliga fordringarna. Det är oerhört mycket dyrare att betala en statlig fordran för sent jämfört med en privat fordran. Kostnaden för att betala ett CSN-lån UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING för sent är . Du kan alltså få två sådana påminnelser till en total kostnad på , när ett motsvarande privat företag endast hade fått ta ut i avgift för en betalningspåminnelse. Denna skillnad mellan indrivningen av statliga och privata fordringar har aldrig riktigt motiverats enligt vår uppfattning, och vi vet att väldigt många får sin första betalningsanmärkning just på grund av en statlig fordran snarare än en fordran från det privata näringslivet. Det här är en viktig del att väga in när vi tittar på skuldsättningsproblematiken i samhället. Statsrådet (S): Jag glömde en sak som jag kom på när talade, och det är att det pågår en utredning som gäller bostadsbidrag och underhållsstöd. Den utredningen kommer att redovisa förslag som handlar om minskade skulder om ungefär . (SD): När vi nu har möjlighet att ställa frågor direkt till regeringen har jag en fråga till . Vi fick tidigare höra att det är väldigt viktigt att man sparar. Då undrar jag vilket ansvar regeringen anser sig ha för de signaler den skickar ut. På ett vanligt konto har man ju i princip ingen ränta, och skatten gör att den lilla ränta man får blir ännu mindre. Regeringen har höjt skatten när det gäller ISK- konton, men tycker regeringen att det är helt okej att man har ränteavdrag till och med på högkostnadskrediter och sms-lån. Hur ser regeringen långsiktigt på detta? Vilka signaler vill man skicka ut? Statsrådet (S): Detta är inte riktigt min fråga, men rent allmänt är det naturligtvis viktigt att följa utvecklingen på området. Jag kan inte ge något detaljerat svar på det, men det får vi säkert anledning att diskutera. (L): Min fråga handlar om partilotterierna. infördes skriftlighetskrav vid telefonförsäljning, och då riktade Alliansen ett tillkännagivande om att detta också ska gälla partilotterierna. har alltså sagt vad den tycker, men regeringen har fortfarande inte återkommit. Det verkar också finnas andra typer av förmåner som endast gäller för partilotterier. har det förekommit uppgifter, till exempel 2007, om att A-lotterierna, som ägs av , har drivit 8 000 fall till Kronofogden. Min fråga är alltså vad regeringen gör med det tillkännagivande som civilutskottet riktade kring skriftlighetskrav vid telefonförsäljning för Socialdemokraternas lotterier. Min fråga gäller också det här med att krediter kan ges bara för just de här lotterierna. Statsrådet (S): Detta har regeringen tagit på allra största allvar. Vi beslutade om att vi ska se över lagen om telefonförsäljning och skriftlighetskravet och då även överväga om ytterligare åtgärder behöver UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Det innebär alla typer av lotterier och allt det som handlar om området över huvud taget. Ordföranden: fråga går till Kommuner och Regioners representant, som nämner att kommunerna behöver stöd. Vi vet nog alla hur kommunernas ekonomiska situation ser ut framåt. Ser inte kommunen vinsten i att ha en budget- och skuldrådgivning och att det i slutändan faktiskt sänker de utgifter som både och kanske även andra delar av kommunens verksamhet har? Vi pratar mycket om förebyggande åtgärder, och sådana bör sättas in tidigt för att det inte ska bli en ibland väldigt stor utgiftspost i slutändan. Ser inte kommuner också vinsten i att ha en väl fungerande budget- och skuldrådgivning – väl medveten om att kommunernas förutsättningar ser olika ut? , Kommuner och Regioner: Det här är inte den enda Det är så mycket prioriteringar därute: utbildning, äldreomsorg och att försöka på tag på personal. Vi har pratat om lagar och sådant. Man kan avsluta med att säga att vi gillar morötter mer än piskan – kanske morötter som stimulerar en utveckling där vi för erfarenheter mellan kommuner av vad som är bra för ekonomiskt bistånd och minskade kostnader, framför allt för den enskilde. Det är mycket som händer därute. Det vet ni. Det är verkligheten. Vi har arbetslöshet, och vi har en arbetsförmedling som går på knäna. Man får därför inte genomslag i alla frågor. Jag tycker ändå att det finns en väldigt stark vilja, men vi måste visa på det goda och de ekonomiska fördelarna både för enskilda och för kommunerna för att det ska ta ordentlig fart. , : Det finns ju stora vinster med budget- och skuldrådgivning, och en hel del kommuner ser det. Men precis som var inne på är det stor konkurrens. Om en multisjuk person i en liten kommun behöver assistans och hemtjänst blir det en väldigt stor kostnad, och då ställs detta mot varandra. Dessutom är budget- och skuldrådgivningen ibland en främmande fågel. Vi arbetar så brett. Vi arbetar med utgifter. Vi kan träffa personer som har villor och stora tillgångar men som ändå är överskuldsatta, och sådant är inte riktigt bekant med. Och som vi har varit inne på tidigare varierar kunskapen hos chefer och politiker väldigt mycket. Här behöver ett arbete göras, gärna med hjälp av , för stödet till budget- och skuldrådgivningen har ganska mycket inriktat sig på oss enskilda rådgivare. Det behöver i större utsträckning skickas till politiker och chefer. (KD): Min fråga riktar sig till statsrådet. Vi har hört lite grann att det ser olika ut i de olika kommunerna när det gäller UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING möjligheten till skuldsanering, hjälp och stöd och att det kan vara längre köer i en del kommuner och kortare köer i andra kommuner. Min fråga till statsrådet är egentligen om man kan tänka sig en annan finansiering till de olika kommunerna så att det blir jämlikt över landet, alltså att jag som medborgare i får samma möjligheter som den som bor i eller någon annan kommun. Finns det en möjlighet att man kan finansiera detta på annat sätt än endast genom den kommunala budgeten? Statsrådet (S): Tack för frågan! Det är ingenting som är aktuellt, och jag tror att det kommer att handla om vad som är viktigt att prioritera. Jag håller med om att man måste se till båda ändarna. Budget- och skuldrådgivning är viktigt därför att det minskar kostnader i en annan ände, och det handlar om att främja och använda sig av de kommuner som också arbetar på det sättet som exempel. Stöd för mer konsumentvägledning och information kring budget- och skuldrådgivning är en nyckelfråga i sammanhanget, och därför har vi gett det här regeringsuppdraget . På tal om morötter tror jag mycket på att man i andra änden ser att vi tjänar på att göra så här. är det en tuff situation på många håll, men även kommuner som har en tuff situation ser att det spelar roll att faktiskt satsa på förebyggande insatser. Det är en uppgift för regeringen att stödja det arbetet, men jag har svårt att se att vi skulle ge något särskilt statsbidrag till det. (KD): Tack så mycket för den här förmiddagen! Det är på min lott att tacka er allihop å civilutskottets vägnar. Det har varit väldigt nyttigt. Ni har gett en bild utifrån era situationer, och det tycker vi är jättebra. Vi har fått möjlighet att ställa våra frågor, och det är värdefullt för oss i vårt fortsatta arbete. Vi tar med oss detta, och vi tror att vårt arbete måste vara inriktat på att minska överskuldsättning med allt vad det innebär för den enskilda i form av lidande. Avslutningsvis vill jag bara påminna om att dagens utfrågning har tagits upp stenografiskt och kommer att publiceras som en del i rapportserie. Utfrågningen har också spelats in och kommer att kunna ses i efterhand på webbplats, om ni har missat något. Utfrågningen kommer även att sändas i . Med detta tackar vi så jättemycket och avslutar detta. BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA BILAGA BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILDPRESENTATIONER FRÅN UTFRÅGNINGEN BILAGA Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjö- fart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatan- Öppen utfrågning om för offentliga utfrågning om cybersäkerhet Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finans- Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv – utgiftsområde 8 Migration Seminarium om Agenda 2030 Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport Öppet seminarium om Efter #metoo – hur går vi vidare? Offentlig utfrågning om fossilfria drivmedel för att minska Offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett för- Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po-