rfr · H70WRFR6 · 2020-01-01 00:00:00 — Utredaren har vidare föreslagit att Business skyndsamt bör utveckla en kommunikationsstrategi och kommunikationsplan för att öka de utländska investeringarna i då lik- nande saknas och det kommunikativt är stor skillnad mellan att kommunicera för exportfrämjande och investeringsfrämjande. Utredaren har också föreslagit att bör utveckla en mer aktiv organisation både nationellt och regionalt för att följa upp hur de investerande företagen upplever sin etablering och vil- ket stöd de behöver för att göra tilläggsinvesteringar. Vidare har utredaren föreslagit att Tillväxtanalys bör få i uppdrag att utveckla en samhällsekono- misk utvärderingsmodell för investeringsfrämjandet och att även utvärdera de satsningar som föreslås i delbetänkandet. I slutbetänkandet (SOU 2019:21) har utredaren bl.a. föreslagit ett antal insatser för en tydlig målformulering, ansvarsfördelning och samverkan mel- lan aktörerna inom investeringsfrämjandet. För att kunna kraftsamla på nationell nivå bör en strategi för investeringsfrämjande med en konkret hand- lingsplan antas som en del av den fortsatta exportstrategin. Vidare har utreda- ren föreslagit att en nationell investeringssamordnare ska tillsättas och att bör samla fler aktörer för att höja samverkan till nästa nivå. Utredaren framhöll att det finns stor potential att stärka arbetet med lång- siktigt strategiskt viktiga investeringar genom att utforma ett arbetssätt som liknar exportsstrategins satsning på stora affärer av högt strategiskt intresse för svenska företag. Business bör därför ges i uppdrag att tillsammans med svenska regioner identifiera och utveckla strategiska investeringsmöjlig- heter och sedan marknadsföra dessa mot ledande internationella företag. Det finns också potential att intensifiera nyttjandet av en rad aktörer inom invester- ingsfrämjandet som t.ex. utlandsmyndigheter i prioriterade länder, handels- sekreterare hos Business samt honorärkonsuler. till vikten av att stärka regionernas förutsättningar för långsiktigt investeringsfrämjande har utredningen föreslagit dels ökade resurser till Business , dels en för- stärkning av det regionala investeringsfrämjandet genom statlig basfinansie- ring. Den föreslagna basfinansieringen från staten ska motsvara en heltids- tjänst per region och villkoras mot en lika stor finansiering från respektive region. 5 ÖVERSYNER OCH PRIORITERINGAR TIDEN EFTER SAMMANSLAGNINGEN Granskningsrapport om regionala exportcentrum publicerade en granskning av inrättandet av re- gionala exportcentrum (RiR 2019:3)15. konstaterade att regio- nala exportcentrum är en av de mest omfattande åtgärderna när det gäller involverade aktörer och insatser i regeringens exportstrategi . Syftet med granskningen var att undersöka dels om inrättandet av regionala export- centrum hade genomförts på ett sätt som överensstämmer med åtgärdens syfte och mål, dels om det finns utrymme för förbättringar i det fortsatta arbetet. konstaterade att det finns brister i förhållande till granskning- ens bedömningsgrunder, bl.a. att och regeringen inte beaktat tidigare erfarenheter av liknande insatser vid förberedelserna av inrättandet. försök med regionala exportcentrum har utretts, och en av slutsat- serna är att de deltagande aktörerna bevakade sina revir i alltför stor utsträck- ning på bekostnad av samordning och samverkan. Vidare konstaterade att företagarorganisationer inte anser att de fått möjligheter att lämna synpunkter i tillräcklig utsträckning inför inrättandet och att Tillväxt- verket inte skapat förutsättningar för utvärdering. konstaterade att det ännu inte hade beslutats om någon effektutvärdering av insatsen i stort och noterade även att det inte finns några tillförlitliga samlade uppgifter om hur många företag som får hjälp genom regionala exportcentrum. Inom ramarna för granskningen identifierade även ett antal områden där det finns ett förbättringsutrymme, bl.a. att de tjänster som aktörerna i regi- onala exportcentrum erbjuder behöver utvecklas för att vara aktuella då många av de konkreta frågor som de minsta bolagen har inte längre passar in i något av de utpekade organisationernas erbjudanden till målgrupperna. Vidare menade att styrningen av exportcentrum behöver fokusera på företagsinriktade insatser snarare än interna aktiviteter och samverkan mellan främjandeaktörer och att de indikatorer som använts för uppföljning och utvärdering har fokuserat på mindre relevanta delar av insatsen. gav mot bakgrund av sina iakttagelser ett antal rekommen- dationer till regeringen, bl.a. att lägga tonvikt på att insatser av detta slag ska vara möjliga att effektutvärdera och att utreda hur förbättringsområdena som identifierats kan tas om hand. rekommenderades bl.a. att inrikta sin uppföljning och utvärdering av de regionala exportcentrumens aktiviteter på effekter för målgruppen snarare än på det interna samarbetet mellan främ- jandeaktörerna. Granskningsrapporten och regeringens skrivelse med anledning av rappor- ten hanterades av (bet. 2019/20:NU5). beslutade på förslag av ett enigt näringsutskott om ett tillkännagivande till re- geringen om uppföljning och utvärdering av exportfrämjande åtgärder. I sitt ställningstagande framhöll utskottet att regeringens skrivelse och Riksrevi- sionens granskningsrapport är viktiga underlag för att framöver ska 15 har haft regeringens uppdrag att samordna inrättandet av regionala exportcentrum. Business är en av aktörerna i samverkansarbetet. 5 ÖVERSYNER OCH PRIORITERINGAR TIDEN EFTER SAMMANSLAGNINGEN kunna följa hur väl exportcentrumen och andra exportfrämjande åtgärder upp- fyller uppsatta syften och mål. I fråga om uppföljning och utvärdering av exportfrämjande åtgärder framhöll utskottet vikten av att sådana åtgärder, inte minst reformen med inrättandet av de regionala exportcentrumen, är väl utfor- made för att svenska företag ska få bästa möjliga förutsättningar att exportera sina varor och tjänster. Utskottet anförde vidare att det är viktigt att det finns ett underlag som gör det möjligt att veta om en åtgärd får en avsedd effekt eller inte för att företag ska kunna få ett bra stöd för att kunna exportera mer, växa och utvecklas. Utskottet konstaterade att det framgått av och regeringens skrivelse att så inte alltid är fallet. Utskot- tet ansåg att det var en högst rimlig utgångspunkt att exportfrämjande åtgärder bör gå att följa upp och utvärdera och menade därför att regeringen borde säkerställa att den myndighet som får exportfrämjande uppdrag av regeringen tydligt redovisar mätbara resultat kopplade till uppdragets mål. Utskottet anförde vidare att det är viktigt att myndigheten ges rätt förutsätt- ningar att åstadkomma detta och utforma genomförandet så att reformen blir möjlig att utvärdera i ett senare skede. Utskottet framhöll även vikten av att regeringen framöver regelmässigt effektutvärderar exportfrämjande åtgärder så att det finns möjlighet att utforma åtgärderna på bästa möjliga sätt och verk- ligen hjälpa svenska företag att exportera, växa och utvecklas. När det speci- fikt gällde inrättandet av de regionala exportcentrumen ansåg utskottet att re- geringen bör arbeta för att den ansvariga myndigheten ska redovisa resultaten av exportcentrumens verksamhet på ett sådant sätt att de går att följa upp och utvärdera i hela värdekedjan. Utskottet noterade att bedriver ett utvecklingsarbete för att förbättra metoderna för utvärdering av offentliga insatser, men såg trots detta ett behov av ett tillkännagivande om att regeringen regelmässigt ska se till att exportfrämjande åtgärder effektutvärderas, utvecklar myndighetsstyr- ningen så att genomförandet av exportfrämjande åtgärder blir möjliga att följa upp och utvärdera och att regeringen arbetar för att möjliggöra uppföljning och utvärdering i hela värdekedjan när det gäller satsningen på regionala export- centrum. Tillväxtanalys studie om vissa exportinsatsers effekter Tillväxtanalys genomför ett egeninitierat projekt för att studera hur staten kan underlätta för nya och små företag att komma in på marknader utomlands. Projektet beräknas vara klart . Inom ramarna för projektet kommer Tillväxtanalys att analysera vilka effekter olika typer av insatser för att stimulera och underlätta exportsatsningar har genom att genom- föra effektutvärderingar av insatserna. Det finns tre pågående studier inom projektet, varav en studie ska belysa hur effektiv rådgivning utformas genom en jämförande studie av effekterna av flera aktörers rådgivnings- och mark- nadsföringsinsatser. Datainsamling har skett från , , , och Business . 5 ÖVERSYNER OCH PRIORITERINGAR TIDEN EFTER SAMMANSLAGNINGEN Gruppens iakttagelser och reflektioner •Hösten 2015 presenterade regeringen en exportstrategi som den tagit fram idialog med näringslivet. Syftet med strategin var att öka exporten, öka attraktionskraft för investeringar, kompetens och turister, öka andelen exporterande företag och svenska företags deltagande i den glo- bala ekonomin. Strategin omfattade ett sjuttiotal åtgärder inom 22 olika områden. Business blev involverade i ett flertal av åtgärderna och fick även ta del av de särskilda medel som avsatts för att genomföra stra- tegin. Strategin fick därmed stor påverkan på Business verksam- het och på utvecklingen efter sammanslagningen. •En av åtgärderna i strategin var att skapa en funktionell och samlad struk- tur, Team , för att utveckla tydligare styrning, rollfördelning och incitament för samverkan och samordning mellan aktörerna och göra det lättare för företagen att hitta rätt i främjandesystemet. •I exportstrategin lyfte regeringen även fram behovet av att göra en genom- lysning av den långsiktiga finansieringen av regionernas investeringsfräm- jande för att göra dem mindre beroende av kortsiktiga projektmedel. Vidare framhölls att Business skulle få resurser för att förstärka sitt stöd till regionerna och att utländska investeringar som leder till ny produktion och export från skulle ges särskild uppmärksamhet. •Regeringen föreslog att ett särskilt Team för investeringsfrämjan- det skulle inrättas, vilket är intressant givet att ett argument för samman- slagningen av och Invest var vikten av att samlat erbjuda företagen investerings- och exportfrämjande tjänster. I Team Swe- den Invest som inrättades 2016 ingick 2018 ca 18 aktörer, däribland 13 nationella myndigheter, Business och fyra regioner med ett regi- onalt investeringsfrämjande. Regeringen gav i upp- drag att föreslå en strategisk inriktning för investeringsfrämjandet. •De utredningar och översyner som gjorts efter sammanslagningen lyfter fram flera av de frågeställningar och problem som även uppmärksamma- des i olika utredningar och översyner som gjordes före sammanslagningen: –möjliga överlappningar mellan aktörer –vikten av samverkan –vikten av att anpassa tjänster till företagen efter deras behov/efterfrågan –svårigheter att följa upp, utvärdera och se effekter av främjandet, och vikten av tydligare mål, uppföljningar och utvärderingar. •I slutbetänkandet om ett effektivt offentligt främjande av utländska inve- steringar (SOU 2019:21) har utredaren föreslagit att en strategi för investeringsfrämjandet ska tas fram med en konkret handlingsplan som en fortsatt del av exportstrategin. Utredaren konstaterade vidare att fysisk närvaro på utlandsmarknader är en avgörande konkurrensfördel samt att flera regionala investeringsfrämjare efterfrågar utlandsnärvaro i och 5 ÖVERSYNER OCH PRIORITERINGAR TIDEN EFTER SAMMANSLAGNINGEN Utredaren har därför föreslagit ökade resurser till investerings- främjandet, vilka ska användas till en förstärkt utlandsorganisation. Utre- daren framhöll att delade arbetsresurser riskerar att leda till att exportfräm- jande konsultuppdrag tar över fokus i Business arbete och har därför föreslagit fler s.k. dedikerade investeringsfrämjare i utlandet. Utre- daren har även föreslagit ökade resurser till det regionala investeringsfräm- jandet i form av en basfinansiering. Utredaren har också föreslagit att en kommunikationsplan och kommunikationsstrategi för investeringsfräm- jandet i utlandet skyndsamt utvecklas eftersom detta saknas och konstate- rade att det är stor skillnad i kommunikationen när det gäller export- respektive investeringsfrämjande. 6 Den nya organisationen I detta kapitel beskrivs hur styrningen av Business och hur resultat- uppföljningen av verksamheten ser ut samt olika styrdokument. Det ges även en beskrivning av hur Business statliga uppdrag, finansiering, orga- nisation och verksamhet ser ut samt en översikt av hur verksamheten utveck- lades 2012–2018. Syftet är att ge bättre förståelse för hur verksamheten styrs och har utvecklats inför de kommande kapitlen om vissa aspekter av samman- slagningen. Avslutningsvis presenteras gruppens iakttagelser och reflektioner. I figuren nedan visas den principiella styrningen av Business . Som tidigare nämnts ägs Business gemensamt av svenska staten och SAU, vilket regleras i ett avtal där vissa delar sedan preciseras i stadgar för Business . Representantskapet är Business högsta beslutande organ och har en funktion liknande en bolagsstämmas där ägarna utser högst fyra ledamöter vardera. Verksamheten leds av en styrelse som tillsätts till hälften av regeringen och till hälften av SAU. Regeringen styr och fattar beslut om anslag, medel, mål och uppdrag när det gäller det statliga åtagandet för Business . UD är ansvarigt depar- tement för styrningen av och det statliga uppdraget till Business . SAU:s förväntningar på Business preciseras i en ägarpolicy. Vid representantskapet läggs årsredovisning och revisionsberättelse fram och beslut fattas om fastställande av resultat- och balansräkning, disposition av vinst eller förlust och ansvarsfrihet för styrelseledamöter och verkställande direktör (vd). Representantskapet beslutar också om disposition av det egna kapitalet, nivån på det egna kapitlet samt om ändringar i Business stadgar. Representantskapet träffas en gång , och ordförandeskapet rote- rar mellan statssekreteraren för utrikeshandelsfrågor och SAU:s ordförande. 6 DEN NYA ORGANISATIONEN Figur 3 Grundstruktur för styrning av Business Källa: Egen bearbetning. Arbetet i styrelsen regleras i stadgarna för Business samt i den skrift- liga arbetsordning som styrelsen fastställer för sitt arbete. Arbetsord- ningens innehåll beskrivs bl.a. i Business årsredovisning för verk- . Där framgår att arbetsordningen reglerar ansvarsfördel- ningen mellan styrelsen, vd:n och de utskott som styrelsen har inrättat. Vidare reglerar arbetsordningen också formerna för styrelsearbetet, antalet möten, fir- mateckning, attestordning samt ersättnings- och revisionsutskottens uppgifter. Enligt arbetsordningen är styrelsens huvuduppgifter bl.a. att besluta om över- gripande mål och strategier, affärsplan och budget samt väsentliga policyer och att se till att Business organisation är ändamålsenlig och att det finns effektiva system för uppföljning och kontroll av verksamheten. Business består som tidigare nämnts av ledamöter som utses av staten och näringslivet i taget. Av webb- plats framgår det att styrelsen hade tio ledamöter, varav fem utsedda av näringslivet och fem utsedda av staten. Därtill finns också en per- sonalrepresentant i styrelsen. Tillsättningen av ledamöter görs efter det att ägarna har samrått med varandra. Styrelsen väljer själv sin ordförande och vice ordförande (för 2012). Sedan sammanslagningen av har ordföranden utsetts bland en av statens utsedda styrelseledamöter, och har vice ordfö- randen enligt SAU:s verksamhetsberättelse för tiden till kunnat utses bland en av SAU:s utsedda ledamöter. Ägarna har också en mer informell samrådsform, det s.k. Hagamötet, som hålls när man finner det lägligt. I genomsnitt har ett sådant möte hållits en gång 6 DEN NYA ORGANISATIONEN Vid mötena diskuteras olika övergripande ägarfrågor inklusive den långsiktiga inriktningen av Business arbete och styrelsens samman- sättning. Vid mötena brukar staten företrädas av statssekreteraren med ansvar för utrikeshandel och några medarbetare. SAU brukar företrädas av dess ord- förande, vice ordförande och den ansvariga för sekretariatet i SAU. Därutöver brukar SAU och UD:s enhet som arbetar med ägarskapet och det statliga upp- draget till Business träffas regelbundet för att diskutera aktuella kon- kreta frågor inklusive planering av Hagamöten och andra mer kortsiktiga ägar- frågor.16 Av avtalet mellan ägarna framgår det tydligt att parterna ska driva (rådet17) som ett centralt serviceorgan för export- och investeringsfrämjande åtgärder.18 Avtalet reglerar bl.a. vilka uppgifter som rådet ska arbeta med, representantskap, styrelse och finansiering av verk- samheten. Rådets uppgift är att ”stimulera ekonomisk tillväxt genom att stödja och främja svensk export och internationalisering samt utländska företagsin- vesteringar i eller samarbeten med svenska företag som tillför kapital, kompetens och marknader till det svenska näringslivet”. Rådet ska samråda med UD i frågor som kräver medverkan av utrikesför- valtningen, som gäller svensk officiell närvaro utomlands samt som rör Sve- rigefrämjandet i stort. Vidare ska rådet samarbeta med andra offentliga aktörer som genomför eller låter genomföra export- och investeringsfrämjande insat- ser. Rådet ska dessutom genom egen regional närvaro eller på annat sätt stödja och samverka med företag och andra lokala och regionala aktörer. Avtalet spe- cificerar att rådet ska ha institutionell närvaro på utländska marknader med stor betydelse eller potential. I avtalet betonas att beslut om verksamheten i övergripande frågor fattas av parterna representerade i ett representantskap till vilket vardera parten ska utse högst fyra ledamöter och att representantskapet ska ha sammanträde minst en gång . Enligt avtalet mellan ägarna ingår alltid statssekreteraren för utri- keshandelsfrågor och ordföranden i SAU i representantskapet.19 Vidare fram- går det att rådet leds av en styrelse som består av minst åtta ledamöter med 16Utrikesdepartementet, faktagranskning . 17I avsnittet används ”rådet” som kortform för i enlighet med avtalet. 18Avtal om (rådet). hade staten tre representanter samt två adjungerade representanter, medan SAU hade fyra representanter och en adjungerad representant. Förutom statssekreteraren för utrikeshandelsfrågor () representerades staten av chefen för enheten för främjande och hållbart företagande vid UD, UD-FH () och chefen för enhet 2 vid (). SAU representerades av deras ordförande (), vice ordförande () och två styrelseledamöter (, Företagarna). 6 DEN NYA ORGANISATIONEN erfarenhet inom företagsinternationalisering och export eller med annan bak- grund som är lämplig. Hälften av ledamöterna ska utses av regeringen och hälften av SAU. Rådets verksamhet ska enligt avtalet finansieras genom statliga medel, bidrag från näringslivet samt andra inkomster i verksamheten, t.ex. intäkter från projekt- och uppdragsverksamhet som finansieras av företag och andra aktörer. Avtalet slår fast att parterna ska samråda om viktigare frågor som gäl- ler finansieringen. Slutligen anges att rådets verksamhet förutom vad som anges i avtalet regleras genom stadgar och att ändringar av avtalet som gäller användningen av de statliga medlen eller den huvudsakliga inriktningen av verksamheten måste godkännas av . Stadgarna för (rådet20) innehåller mer detaljerade bestämmelser om bl.a. representantskap, styrelse, vd, redovisning och revision. När det gäller representantskapet fastställs vad som ska behand- las på det årliga mötet efter räkenskapsårets utgång, bl.a. val av ordförande och framläggande av årsredovisning och revisionsberättelse samt olika beslut om exempelvis fastställande av resultat- och balansräkning, disposition av rådets vinst eller förlust samt ansvarsfrihet för styrelseledamöter och vd. Av stadgarna framgår det också att vardera parten ska föreslå en förtroenderevisor och att representantskapet beslutar om disposition av det egna kapitalet och nödvändig nivå på detta. När det gäller styrelsen anges det bl.a. att rådets sty- relse ska bestå av minst åtta ledamöter och att hälften av dessa ska utses av regeringen och hälften av SAU efter samråd med den andra huvudmannen. Vidare framgår det att styrelsen inom sig utser ordförande och vice ordförande, den förre bland de ledamöter som utsetts av regeringen efter hörande av båda huvudmännen. Styrelsen ska fortlöpande bedöma rådets ekonomiska situation och avgör bl.a. frågor om rådets organisation och frågor om inriktning, eko- nomisk planering och uppföljning av rådets inklusive handelssekreterarnas verksamhet. När det gäller redovisningen ska en årsredovisning lämnas till representantskapet . Vidare ska rådet lämna ett budgetunderlag till regeringen för nästkommande bud- getår. Det framgår också av stadgarna att beslut om ändringar av rådets stadgar fattas i representantskapet och att och internrevision får granska rådets användning av statliga medel och utförande av statliga myndighetsuppgifter. 20I avsnittet används ”rådet” som kortform för i enlighet med stadgarna. 6 DEN NYA ORGANISATIONEN SAU:s uppgift enligt organisationens stadgar är att främja utrikes- handel.21 tog SAU fram en ägarpolicy för Business . I ägarpolicyn framhålls det inledningsvis att det i dagens alltmer international- iserade innovationssystem med globala värdekedjor, delade teknikplattformar och allt snabbare utveckling uppstår allt tydligare synergier mellan invester- ings- och exportfrämjande. SAU sammanfattar sina övergripande förvänt- ningar på Business i följande punkter: hög kvalitet, verksamhetsfokus, organisation och ägarkontakter. När det gäller hög kvalitet framhålls att SAU stöder Business ambition att vara en främjandeorganisation i världs- klass och att dess tjänster ska vara kundanpassade och efterfrågestyrda, kost- nadseffektiva och flexibla och ge värde för pengarna, att verksamheten ska ha externt utvärderingsbara kvalitetsmål och att synergier mellan investerings- och exportfrämjande ska eftersträvas i kommunikation och genomförande. När det gäller verksamhetsfokus anser SAU att små och medelstora företag är en viktig målgrupp för den exportfrämjande verksamheten och att verksam- heten för investeringsfrämjande bör inriktas mot nyetableringar i och samarbeten som är strategiskt viktiga för svenskt näringsliv. Vidare förväntar sig SAU när det gäller organisationen att Business ska ha en tillräck- ligt flexibel struktur för att kunna hantera upp- och nedgångar i efterfrågan på sitt tjänsteutbud och menar att det i grunden måste finnas en stabil organisation och ekonomi, inte vinstmaximering. Vidare anger SAU att Business finansiering med en stor offentlig komponent ställer krav på ett varsamt för- hållningssätt och sund konkurrens visavi de rent kommersiella aktörer som erbjuder liknande tjänster. SAU framhåller att det också är naturligt att Busi- ness har ett särskilt ansvar för en väl fungerande samverkan med öv- riga offentligt finansierade främjandeorgan och innovationsstödsystem för att underlätta för kunderna att hitta rätt och kunna ta del av det samlade erbju- dande som hela främjandestrukturen erbjuder. Avslutningsvis framhåller SAU att de ska verka för goda och regelbundna kontakter med staten för att kunna bidra med så tydlig och gemensam ägarstyrning som möjligt och att SAU för att kunna fylla denna roll förväntar sig regelbunden kontakt med Business ledning och tillgång till information på samma sätt som sker med staten. Regleringsbrev i fråga om de statliga anslagen till export- och investeringsfrämjande Regeringen fördelar de två anslagen för exportfrämjande respektive invester- ingsfrämjande i två regleringsbrev och tilldelar på så sätt Business medel för den export- respektive investeringsfrämjande verksamheten. 21Stadgar för gällande från och reviderade vid fyra tillfällen därefter, . 6 DEN NYA ORGANISATIONEN Riktlinjer för Business när det gäller den statliga export- och investeringsfrämjande verksamheten