urf · H8A5URF2 · 2020-12-16 00:00:00 — Motsvarande gällde enligt 4 kap. 3 § lag. Av 3 kap. 30 § tillämpningsföreskriften följer att en ledamot särskilt ska beakta kostnaderna och kunna motivera val av ett annat färdmedel än det bil- ligaste färdmedlet. Enligt ett allmänt råd i anslutning till den bestämmelsen bör ledamoten välja det billigaste färdsättet så länge det inte hindrar att upp- draget genomförs på ett effektivt sätt eller om inte av säkerhetsskäl rekommenderar annat färdsätt. Vidare anges det att ledamoten ska planera sina tjänsteresor så att största möjliga hänsyn tas till miljön. Enligt det allmänna rådet till 3 kap. 31 § tillämpningsföreskriften får även sä- kerhetsaspekter beaktas i vissa fall. Det krävs dock att rekommenderat det. Säkerhetsfrågor har blivit allt viktigare. har på grund av händelser i omvärlden och med anledning av en förändrad hotbild med en höjd hotnivå tvingats vidta flera åtgärder för att öka säkerheten i riks- dagen. Även enskilda ledamöter har i vissa fall tvingats att leva med en ökad hotbild. Mot den bakgrunden anser vi att även säkerhetsaspekten ska kunna beaktas vid sidan av miljö-, tids-, och kostnadsaspekterna vid val av färdmedel (se förslaget till 4 kap. 8 § ersättningslagen). 22 Årskort på tåg Förslag: En ledamot ska ha rätt till årskort på tåg som berättigar till obe- gränsat resande i första klass, exklusive måltider. Ett sådant årskort tillhan- dahålls av utan särskild prövning. Om ledamoten på grund av avstånd och resmönster har behov av ett års- kort som även berättigar till resa i egen sovvagnskupé, kan ledamoten efter ansökan och prövning av tillerkännas ett sådant års- kort. Detsamma ska gälla i fråga om periodkort och liknande färdbevis för lokal- och länstrafik som gäller i hela riket. 22.1 Uppdraget i denna del En ledamot har enligt tillämpningsföreskriften till ersättningslagen rätt till års- kort på tåg samt ersättning för ett periodkort eller liknande färdbevis för lokal- och länstrafik. Vi ska enligt våra direktiv se över innehåll och struktur när det gäller regle- ringen av rätten till årskort på tåg. Vi ska då beakta olika aspekter såsom värdet av flexibilitet i resandet och kostnader. Skatterättsliga aspekter ska särskilt be- lysas. Rätten att färdas i första klass samt i förekommande fall i egen sovkupé ska kvarstå. Enligt direktiven bör även Stockholmstraktamentet belysas i detta sammanhang. Detta gör vi i avsnitt 25.3. 22.2.1 Rätten till årskort på tåg Enligt 3 kap. 33 § tillämpningsföreskriften har en ledamot rätt att få ett årskort på tåg samt ersättning för ett periodkort eller liknande färdbevis för lokal- och länstrafik. Av 34 § följer att en ledamot har rätt till ersättning för kostnader för tågresor och för resor med lokal- och länstrafik som inte omfattas av årskort eller periodkort eller liknande färdbevis. Enligt 35 § får en ledamot vid tågre- sor boka färdbiljett i första klass och egen sovvagnskupé. Genom ett beslut i riksdagsstyrelsen infördes det ett all- mänt råd i anslutning till bestämmelsen i 33 § av följande lydelse: Ett årskort ska berättiga ledamoten till obegränsat resande i valfri klass på dag- och nattåg samt måltid ombord på tåget och i förekommande fall ho- tellfrukost. En ledamot kan dock välja ett årskort med mindre omfattning om det passar hans eller hennes resmönster och behov bättre. I det motiv-pm som upprättades inför riksdagsstyrelsens sammanträde sägs bl.a. följande: Innebörden av förslaget är att det införs nya allmänna råd i anslutning till bestämmelsen i 3 kap. 33 § tillämpningsföreskriften vari det anges att ett 22 ÅRSKORT PÅ TÅG årskort ska berättiga till obegränsat resande i valfri klass på dag- och nat- tåg, samt måltid ombord på tåget och i förekommande fall hotellfrukost. En ledamot kan dock välja ett årskort med mindre omfattning om det pas- sar hans eller hennes resmönster och behov bättre. Syftet med införandet av det allmänna rådet är att tydliggöra vilken typ av årskort en ledamot har rätt till. Genom ett beslut ändrades det allmänna rådet som sedan den har följande lydelse: Ett årskort ska berättiga ledamoten till obegränsat resande i valfri klass. En ledamot kan dock välja ett årskort med mindre omfattning om det passar hans eller hennes resmönster och behov bättre. I det motiv-pm som upprättades i samband med riksdagsstyrelsebeslutet an- fördes bl.a. följande: Av 3 kap. 33 § riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd (RFS 2016:5) om tillämpningen av lagen (2016:1108) om ersättning till riksda- gens ledamöter framgår att en ledamot har rätt att få ett årskort på tåg samt ersättning för ett periodkort eller liknande färdbevis för lokal- och länstra- fik. Det allmänna rådet till bestämmelsen om årskort på tåg berättigar le- damöter till obegränsat resande i valfri klass på dag- och nattåg samt måltid ombord på tåget och i förekommande fall hotellfrukost. Lydelsen av be- stämmelsen innebär bl.a. att guldårskort på SJ med tillhörande förmåner i praktiken är standard och har medfört att guldårskort köps in även i fall då det inte är tydligt motiverat utifrån resmönster, behov eller lägsta kostnad. Även frågan om eventuell förmånsbeskattning av måltider har aktuali- serats. Mot denna bakgrund föreslås att lydelsen på det allmänna rådet ska ändras. Det ska istället anges att ett årskort ska berättiga ledamoten till obegränsat resande i valfri klass. En ledamot kan dock välja ett årskort med mindre omfattning om det passar hans eller hennes resmönster och behov bättre och med beaktande av kostnad, tid och miljö. 22.2.2 Års- och destinationskort på flyg Enligt 3 kap. 37 § tillämpningsföreskriften kan en ledamot som har långa res- vägar eller andra särskilda behov med hänsyn till resmönster få destinations- kort, årskort eller liknande färdbevis för flyg. Av paragrafen framgår vidare att beslutar om att beställa destinationskort, årskort el- ler liknande färdbevis för flyg. I ett allmänt råd till bestämmelsen sägs följande: En ledamot bör välja den billigaste flygresan så länge det inte hindrar att uppdraget genomförs på ett effektivt sätt eller om inte Riksdagsförvalt- ningen av säkerhetsskäl rekommenderar annat. Vid interkontinentala resor kan businessklass väljas, om så behövs för uppdraget. Vid kortare färd- sträckor bör i första hand ekonomiklass väljas. /2020 har omkring 20 ledamöter haft destinationskort för flyg. Den totala kostnaden för inköpen av dessa kort ligger på ca . Ingen av de ledamöter som har destionationskort för flyg har därutöver årskort på tåg. Det finns dock inget formellt hinder mot det. 22 ÅRSKORT PÅ TÅG Beställningen görs normalt via telefon eller e-post varvid ledamoten anger önskemål och skäl för sin begäran. Inom görs en jäm- förelse mellan olika alternativ som utmynnar i ett formellt beslut. 22.2.3 Användning för andra statliga uppdrag Enligt 3 kap. 38 § tillämpningsföreskriften får ett färdbevis som Riksdagsför- valtningen har tilldelat en ledamot eller lämnat ersättning för enligt 3 kap. 33 § eller 3 kap. 37 §, dvs. för tåg eller flyg, utnyttjas för resor med anledning av andra statliga uppdrag än riksdagsuppdraget. Beträffande flyg gäller detta en- bart om färdbeviset avser ett obegränsat antal resor. Inga andra kostnader er- sätts i sådana sammanhang av . I tidigare föreskrifter till ersättningslagen har det uttryckligen angetts att en ledamot haft rätt att åka kostnadsfritt med . Det s.k. riksdagskortet, ett slags id-kort, har då fungerat som årskort. avreglerades järnvägstrafiken i varvid aktiebolaget inrättades. finns det en rad andra bolag som bedriver järnvägstrafik i . Den nuvarande regleringen av rätten till års- kort på tåg pekar inte ut någon specifik leverantör eller något särskilt årskort. Det talas bara om att ledamoten har rätt till ”årskort på tåg”. är dock det enda tågbolag som kan tillgodose behov av tågtrans- port över hela landet. har därför under det senaste de- cenniet ingått ramavtal med om köp av tågbiljetter och årskort. När det inom talas om årskort på tåg är det därför underför- stått att det handlar om årskort hos . Det finns dock inget formellt hinder mot att köpa in årskort även av andra tågbolag. 22.3.2 Olika årskort hos Årskorten hos är indelad i tre klasser: Silver, Silver Plus och Guld. Årskort Silver innebär följande: –Obegränsat resande i andra klass på SJ:s alla dag- och nattåg. –Förtur i SJ:s resebutik i , och ingår. –Tillgång till SJ:s lounge i , och ingår. –Fritt kaffe och te ombord på tåg med servering ingår. –Vid medlemskap i ingår 48 000 poäng vid köpet av årskortet. –Stationsavgiften på C ingår och kortet öppnar spärren vid . 22 ÅRSKORT PÅ TÅG –Rätt att stiga på tåg som enligt tidtabell endast gör uppehåll för avstigande eller stiga av tåg som endast gör uppehåll påstigande. –Platsbokning krävs på SJ Snabbtåg och SJ Nattåg. Årskort Silver kostar (). Årskort Silver Plus innebär följande: –Obegränsat resande i valfri klass på SJ:s alla dagtåg samt i andra klass nattåg. –Vid medlemskap i ingår 70 000 poäng vid köpet av årskortet. –Vid resa med SJ snabbtåg i första klass ingår frukost om tåget avgår –I övrigt ingår samma förmåner som på . Årskort Silver Plus kostar (). Årskort Guld innebär följande: –Obegränsat resande i valfri klass på alla SJ:s dag- och nattåg. –Vid medlemskap i ingår 81 000 poäng vid köpet av årskortet. –En måltid serverad vid resenärens sittplats om han eller hon förbeställt det som tillval 1 klass på SJ Snabbtåg. –En måltid i bistron i andra klass på SJ Snabbtåg och på övriga tåg med servering ingår. –Hotellfrukost ingår vid resa med nattåg till utvalda stationer. Om resenären stiger av tidigare än ingår inte frukost. –En medföljande resenär får följa med utan extra kostnad i första klass delad sovkupé med dusch/wc. –I övrigt ingår samma förmåner som på Silver Plus-nivån. Årskort Guld kostar (). Det är enligt villkoren för de olika årskorten ingen skillnad mellan Silver Plus och Guld vad gäller krav på platsbokning och flexibilitet i resandet. De avgö- rande skillnaderna är att en innehavare av Guldkort har rätt till fri måltid och sovvagnskupé. Frukost ingår däremot i såväl Silver Plus som Guld. Resplus är ett biljettsamarbete mellan trafikföretag som inleddes och som erbjuder kollektivtrafikresenärer möjlighet att förköpa en biljett för kollektiv- trafikresor i ett gemensamt bokningssystem, även om resans delsträckor utförs av olika kollektivtrafikföretag och med olika färdmedel. Resplus erbjuder re- sor med fjärrtåg, regional- och pendeltåg, expressbussar, stadstrafik och färjor och binder samman kollektivtrafik. infördes Resplus årskortstillägg. Därigenom kompletterades SJ AB:s årskort med ett färdbevis som innehåller 21 länskort i ett kort. SJ:s års- kort med Resplus årskortstillägg är giltigt på SJ:s alla tåg och i all 22 ÅRSKORT PÅ TÅG kollektivtrafik som drivs av de regionala kollektivtrafikmyndigheterna. Är re- senären i fungerar kortet i spärrar till tunnelbana och pendeltåg. Produkten har beskrivits som ett kort för all kollektivtrafik i hela landet. Resplus årskortstillägg kostar . togs det inom på talmannens uppdrag fram ett underlag med ett förslag till riktlinjer/principer för fördelning av årskort på tåg. Bakgrunden var bl.a. markant ökade kostnader för årskort på tåg. Försla- get innebar bl.a. att SJ-årskort och Resplustillägg i första hand skulle användas för regelbundet resande mellan bostaden och , alternativt mellan per- manentbostad i och valkretsen ute i landet och att vid längre resor skulle årskort Guld kunna väljas som alternativ till flyg. Förvaltningen föreslog bl.a. följande åtgärder: •SJ-Silver Plus skulle vara huvudvalet för tågresor /enkel- resa. •Ledamöter i AB-län hänvisades till resebyrån i för bokning av enskilda tågresor. •SL-årskort köptes in vid behov. •Resplustillägg köptes in vid behov. Förslaget genomfördes på försök, men ledde inte till någon ändrad praxis eller reglering. 22.5 Hur utnyttjas årskorten? Nedan finns en sammanställning över hur många årskort som tillhandahållits , antalet Resplustillägg och hur många resor som har genomförts med årskorten. Årskorten som köptes in kos- tade totalt . av resorna genomfördes i första klass. av resorna var återbetalningsbara. De fem vanligaste sträckorna var –(2 843 resor), –(831 resor), –(803 resor), –Linkö- ping (796 resor) och –(673 resor). I genomsnitt genomför- des 91 resor per årskort, dvs. i snitt något mer än en hemresa . För en guldkortsinnehavare innebar det en genomsnittlig kostnad på omkring 22 ÅRSKORT PÅ TÅG Enligt uppgift från uppgick genomsnittspriset för en förstaklassbiljett på de mest frekventerade sträckorna till omkring 500 kro- nor per resa. Sovvagnskupé nyttjades vid omkring 400 tillfällen. Tjänsteresor är en viktig del av en riksdagsledamots uppdrag. Inte minst gäller det de regelbundna resorna mellan och hemorten eller valkretsen. Som framhålls i våra direktiv är det angeläget att resandet kan ske på ett för ledamöterna flexibelt sätt, som kostnader, tid och miljö beaktas. Tåg är och har varit ett av de viktigaste färdmedlen för riks- dagens ledamöter, särskilt vid inrikes tjänsteresor. Tåg är ett miljövänligt och effektivt färdmedel som tillåter arbete under resan. Regelverket kring resande med tåg bör därför vara utformat så att tåg även fortsättningsvis främjas som färdmedel för ledamöterna. Som anges i våra direktiv måste dock regelverket vara utformat så att ledamöternas villkor inte uppfattas som överdrivet för- månliga eller omotiverat gynnsamma. Därtill kommer givetvis att regelverket och dess tillämpning ska vara förenligt med inkomstskattelagens bestämmel- ser om förmånsbeskattning. Slutligen måste även kostnader för resorna beaktas. Årskort i första klass Nuvarande reglering innebär alltså att en ledamot har rätt till årskort på tåg samt ersättning för resande med regiontrafik. Till skillnad från vad som gäller i fråga om flyg görs det inte någon prövning av den enskilde ledamotens behov av årskort eller Resplustillägg utifrån aspekter som avstånd, resmönster, behov av sovvagnskupé eller liknande omständigheter. En ledamot kan alltså beställa det årskort han eller hon önskar hos . köper årskort hos , som be- dömts vara det enda företag som kan tillgodose förvaltningens behov av tåg- transporter över hela landet. Det finns visserligen inget som talar för att detta kommer att ändras . Regelverket måste dock vara gene- rellt utformat och inte utformas utifrån en viss leverantörs villkor. Tillgång till årskort innebär en hög grad av flexibilitet för ledamöterna och underlättar deras resande, särskilt när det gäller det veckovisa resandet mellan , hemorten och valkretsen. Att avskaffa möjligheten att få ett årskort på tåg är mot den bakgrunden enligt vår bedömning inte befogat. Nuvarande regelverk i fråga om resande med tåg bygger på att ledamoten har rätt att resa med tåg i första klass och att han eller hon vid behov får boka enskild sovkupé. Av våra direktiv framgår att så ska vara fallet även fortsätt- ningsvis. Som utgångspunkt bör därför gälla att en ledamot har rätt till ett års- kort på tåg som berättigar till obegränsat resande med tåg i första klass. Ett sådant årskort ska i första hand vara avsett för de regelbundna resorna mellan 22 ÅRSKORT PÅ TÅG hemorten och och inte när det endast föreligger behov av spridda enskilda inrikes tågresor. Även med beaktande av att kostnaden för ett sådant årskort överstiger den totala kostnaden för motsvarande tågre- sor som bokats separat, gör vi mot bakgrund av behovet av flexibilitet bedöm- ningen att ett sådant grundläggande årskort bör kunna tillhandahållas utan att efter ansökan prövar ledamotens behov. En ledamot bör således själv bedöma om han eller hon utifrån avstånd och resmönster har behov av ett sådant årskort. Årskort bör inte inkludera måltider Enligt nuvarande ordning tillhandahålls årskort som – utöver ett obegränsat resande i första klass – även berättigar till fria måltider, sovvagnskupé och en rad andra förmåner (Guld). Som redovisats väljer den överväldigande delen av de ledamöter som har årskort på tåg ett sådant årskort. Enligt vår uppfattning kan denna ordning ifrågasättas, inte bara utifrån kostnadssynpunkter, utan även mot bakgrund av den skatterättsliga regleringen. Resa och logi utgör inte en skattepliktig förmån vid en tjänsteresa. Fri kost, exempelvis måltider som tillhandahålls under en resa, är däremot som huvud- regel en skattepliktig förmån oberoende av om den tillhandahålls fortlöpande eller endast vid särskilda tillfällen. Enligt 11 kap. 2 § inkomstskattelagen är dock fri kost på allmänna transportmedel vid tjänsteresa en skattefri förmån om kosten obligatoriskt ingår i priset för resan. Av lagförarbetena framgår att skattefriheten förutsätter att färdbiljetten inte kan köpas exklusive måltid. För den som t.ex. reser i första klass får en förstaklassbiljett inte kunna köpas till ett lägre pris utan kost. Skulle det finnas en viss klassificering för ett visst antal stolar där kosten ingår i priset medför detta inte skattefrihet, om motsvarande biljett kan erhållas utan kost men med en annan klassificering. Klassifice- ringen ska i sådant fall vara baserad på någon annan skillnad än kosten (se prop. 1992/93:127 s. 55 f.). Fri kost under en tågresa är således som utgångspunkt en skattepliktig för- mån, om det är möjligt att köpa en motsvarande resa utan måltid. Som vi kon- staterat i det föregående bör utgångspunkten vara att en ledamot ska ha rätt till obegränsat resande med tåg i första klass. Det är möjligt att tillgodose detta behov genom att tillhandahålla ett årskort som inte innefattar andra förmåner och tjänster än resa i första klass, dvs. Med andra ord ingår mål- tiden inte obligatoriskt i priset. Det kan därför ifrågasättas om nuvarande ord- ning är förenlig med bestämmelserna i 11 kap. 2 § inkomstskattelagen i och med att det är möjligt att köpa samma resetjänst utan måltid. Det har hävdats att konstruktionen av Stockholmstraktamentet, med ett lägre traktamentsbe- lopp och avsaknad av måltidsavdrag, skulle innebära att måltider som tillhan- dahålls vid tjänsteresa då Stockholmstraktamente lämnas skulle vara skatte- fria. Så är emellertid inte lagstiftningen om kostförmån utformad. Inte heller på annan grund kan vi finna att Stockholmstraktamentets utformning påverkar eventuell förmånsbeskattning av måltider som tillhandahålls på en sådan 22 ÅRSKORT PÅ TÅG Framhållas bör i det sammanhanget att för det fall bestämmelserna om Stockholmstraktamente är tillämpliga vid en inrikes tjänsteresa är avdrags- rätten för ökade levnadskostnader enligt 12 kap. 6 a § inkomstskattelagen be- gränsad till ett belopp som motsvarar Stockholmstraktamentet. Mot den bakgrunden ska en ledamot ha rätt till ett årskort på tåg som berät- tigar till obegränsat resande i första klass, dock exklusive måltider. kort är främst avsett för det regelbundna resandet mellan och hem- Om en ledamot inte kan förutse att han eller hon kommer att resa i be- tydande omfattning med tåg är det enligt vår uppfattning knappast försvarligt att skaffa sig ett sådant årskort. Mot bakgrund av att ett årskort Silver Plus kostar ca ryms i detta belopp ett mycket stort antal resor i första Även om flexibiliteten har ett stort värde i sig, måste det finnas ett rim- ligt förhållande mellan en ledamots resor och kostnaden för detta. När behov av sovvagnskupé på grund av regelbundet resande Vissa ledamöter har behov av sovvagnskupé för det regelbundna resandet mel- lan hemorten och . Det bör mot den bakgrunden införas en ordning som innebär att en ledamot som på grund av avstånd och resmönster har behov av årskort som inte bara berättigar till resa i första klass utan även av att kunna resa i sovvagnskupé för detta regelbundna resande kan få ett sådant årskort efter ansökan och särskild prövning av (se förslaget till 3 kap. 25 och 26 §§ föreskriften till ersättningslagen). Resplustillägg berättigar till resande med läns- och regionaltrafik i hela landet. Ett sådant tillägg är visserligen praktiskt att ha. Vi har dock svårt att se att alla ledamöter har ett behov av ett sådant allmänt tillägg som gäller för hela riket och att det i stället skulle räcka med ett kompletterande tillägg till en viss eller vissa regioner. Även Resplustillägg bör, till skillnad från van- liga lokal- och länstrafikkort, således tillhandahållas efter särskild prövning. 23Rätten till övernattningsbostad och logiersättning 23.1 Uppdraget i denna del I ersättningslagen hänvisas det i fråga om en ledamots rätt till övernattnings- bostad i bostadsbestånd, logiersättning och trakta- mente till att han eller hon har rätt till avdrag för ökade levnadskostnader enligt inkomstskattelagen. Ledamoten ska således vara på en tjänsteresa mer än från tjänstestället och som innefattar övernattning. Tjänstestället utgörs av ledamotens bostad på folkbokföringsorten. Lagstiftningsmetoden med hän- visningar till avdragsrätten enligt inkomstskattelagen har ifrågasatts av Lagrå- det. I våra direktiv sägs att det finns ett behov av att se över och överväga vilka förutsättningar som ska vara uppfyllda för att en ledamot ska ha rätt till över- nattningsbostad, logiersättning och traktamente. Regelverket behöver också förtydligas. Syftet bakom de olika förmånerna och samspelet mellan regle- ringen i 5 och 6 kap. ersättningslagen och bestämmelserna i folkbokföringsla- gen (1991:481) ska särskilt belysas. Vi behandlar i detta kapitel regleringen av rätten till nattraktamente, dvs. övernattningsbostad i bostadsbestånd och logiersätt- ning. Övriga traktamenten tar vi upp i kapitel 25. 23.2.1 Tiden års ersättningsstadga I och med representationsreform infördes en rätt till arvode till leda- möter av andra kammaren. fick även ledamöter av första kammaren rätt till arvode. Arvodet ersattes 1918 av ett dagtraktamente om , dock högst för en ledamot som inte var bosatt i . För övriga ledamöter uppgick traktamentet till . var arvodet respektive traktamentet inte skattepliktigt för de ledamöter som inte kom från . bestämdes det årliga arvodet till för riksdagsmän som inte var bosatta i och 3 000 kro- nor för övriga riksdagsmän. Utöver det differentierade arvodet utgick det inte någon särskild ersättning för merkostnader för boende i . tillhandahöll inte heller några övernattningsbostäder. Enligt ersättningsstadga hade en riksdagsledamot rätt till arvode med om han eller hon var bosatt i . För övriga leda- möter betalades ett arvode om . Det förekom inga särskilda 23 RÄTTEN TILL ÖVERNATTNINGSBOSTAD OCH LOGIERSÄTTNING kostnadsersättningar, traktamenten eller liknande och tillhandahöll inga övernattningsbostäder. föreslog regeringen ett arvode om om leda- moten var bosatt på annan ort än i och bosättningsorten var så be- lägen att ledamoten inte utan avsevärd olägenhet regelmässigt kunde tillbringa nattvilan på den orten då riksdagsarbetet pågick. I övriga fall skulle arvodet uppgå till . Den faktiska bostaden skulle ligga till grund för bedömningen av vilket arvode som skulle betalas ut, inte mantalsskrivningen. Det föreslogs också en ändring i kommunalskattelagen som innebar att två tredjedelar av det högre arvodesbeloppet kunde dras av som en kostnad för att utföra uppdraget. Syftet med det högre arvodet var att kompensera för den levnadskostnadsfördyring som vistelsen utanför hemmet medförde. När propositionen behandlades i kunde inte godta den föreslagna ordningen att den faktiska bosättningen skulle vara avgörande. I stället valdes en ordning med en regel som var knuten till man- talsskrivningen. Bestämmelsen utformades så att arvode betalades med om ledamoten var bosatt i eller inom ett område som begränsades av en cirkel dragen från i . För övriga ledamöter var arvodet 12 000 kro- nor . Ledamoten skulle anses bosatt där han eller hon var mantalsskriven. Utskottet uttalade bl.a. följande (bet. 1954:KU3 s. 43):