rfr · H70WRFR6 · 2020-01-01 00:00:00 — Business rapportering visar att antalet kom- petensutvecklande aktiviteter för regionerna ökat sedan sammanslagningen, liksom antalet samverkansavtal på den mest närstående nivån. Inför samman- slagningen betonades vikten av att säkerställa samverkan med regionerna inom investeringsfrämjandet. Utöver att den regionala samverkan reglerades i 10 GRUPPENS ÖVERGRIPANDE REFLEKTIONER OCH BEDÖMNINGAR det nya avtalet vid sammanslagningen noterar gruppen att en ändring av rikt- linjerna indikerar att regeringen tydliggjort vikten av regional samverkan inom investeringsfrämjandet. Gruppen noterar att flerta- let regioner med regionalt investeringsfrämjande –2018 inte ingick i . Gruppen konstaterar att en utmaning för investeringsfrämjandet på regional nivå är att det bedrivs i projektform, och gruppen noterar att Business framhållit att sannolikt skulle kunna attrahera fler kvalitativa investeringar om arbetet i regionerna blev mer långsiktigt. Vidare noterar gruppen att Business arbetat för att få fler permanenta organi- sationer för investeringsfrämjande i regionerna. Likväl visar resultatet av en- käten med de regionala aktörerna att en klar majoritet av dessa i någon ut- sträckning finansieras genom projektmedel och att projektfinansieringsgraden för ungefär en tredjedel är mellan . Av uppföljningen fram- går det att såväl Business som utredaren i översynen av investerings- främjandet ser finansieringssituationen för de regionala organisationerna som ett stort problem. Gruppen noterar att utredaren har föreslagit att det regionala investeringsfrämjandet ska stärkas genom en statlig basfinansiering och ser med intresse fram emot att ta del av resultatet av beredning av frågan. Att investeringsfrämjandet på regional nivå i stor utsträckning bedrivs i projektform har även betydelse ur ett uppföljningsperspektiv eftersom det är förhållandevis få regionala investeringsfrämjande organisationer som är verk- samma som också har erfarenhet av att arbeta med Invest . Av de 19 aktörer som besvarat den regionala enkäten har 7 erfarenhet av att sam- arbeta med Invest . Gruppen noterar att det bland dessa aktörer råder delade meningar om hur samverkan fungerar med Business jämfört med hur den fungerade med Invest . Tre regionala aktörer upplever att det fungerar sämre , två att det fungerar i stort sett likadant och två att det fungerar bättre. Om man ser till samtliga regionala aktörer som besvarat enkä- ten noterar gruppen att en majoritet upplever att det innebär ett mervärde för dem att Business arbetar med både export- och investeringsfrämjande. Bland dem som själva arbetar med båda främjandeverksamheterna är det sam- tidigt tre av åtta som upplever att det inte ger ett mervärde. Gruppen noterar att de regionala aktörerna bl.a. framhåller att medarbetarna vid Business har en viktig roll för att få till en fungerande samverkan. Medarbetarna vid Business upplevs som professionella, kunniga och hjälpsamma, och många regionala aktörer upplever att Business branschkunskap på de prioriterade marknaderna för investeringsfrämjande är hög. Andra saker som flera upplever fungerar bra är samarbetet kring särskilda projekt och de föredrag och utbildningar som Business ordnar ute i regionerna. När det gäller utvecklingsområden noterar gruppen att de region- ala aktörerna framhåller behovet av mer resurser, en fördjupad samverkan för 10 GRUPPENS ÖVERGRIPANDE REFLEKTIONER OCH BEDÖMNINGAR att Business ska hjälpa till att bygga upp det regionala investerings- främjandet tillsammans med regionerna och ett mer anpassat främjande i för- hållande till regionernas storlek och förutsättningar. Av materialet framgår det vidare att det har skett stora förändringar i orga- nisationen efter sammanslagningen, både när det gäller organisationsstruktur och personal och när det gäller ledningsgrupp och Business . Det framgår vidare att integrationen av export- och investeringsfrämjandet tog bl.a. beroende på skillnader i arbetssätt och kultur och att det därmed fanns vissa svårigheter att använda personalens kompetens för både export- och investeringsfrämjande. Det är också tydligt att det initialt efter sammanslagningen kan ha skett ett kompetenstapp när det gällde investerings- främjandet. Personal- och kompetensfrågor berörs i ganska liten utsträckning i det material som gåtts igenom, trots att personalen är en av de viktigaste re- surserna i främjandeverksamheten och utgör en betydande del av aktörernas kostnader, trots att det fanns en risk för kompetenstapp och kulturkrockar i och med sammanslagningen och trots att den ekonomiska krisen gör att det sker omfattande personalneddragningar. Gruppen konstaterar att det inte framgår av uppföljningen om, och i så fall i vilken utsträckning, detta är frågor som berörts inom ramen för den löpande dialogen mellan ägarna och Business . Av materialet framgår det vidare att och Invest samt avvecklingsmyndigheten för investeringsfrämjandet fick på sig att förbereda sammanslagningen av verksamheterna, vilket inledningsvis kan ha påverkat den nya organisationens förutsättningar att uppnå de förväntade synergierna. I sammanhanget noterar gruppen att den bedömning som Invest lämnade till regeringen om konsekvenserna av överföringen av den investeringsfrämjande verksamheten till inte kom att utgöra ett underlag för regeringens förslag om sammanslagningen eftersom myndighet- ens återrapportering lämnades först dagen efter beslut om samman- slagningen. Både SAU och Business har vid intervjuer framhållit att konstruktionen med två separata anslag med separat återrapportering kan ha begränsat möjligheten att realisera de synergier som eftersträvats. Gruppen kan konstatera att Business har en omfattande verksamhet med både statliga och företagsfinansierade uppdrag. När det gäller den statligt finansi- erade verksamheten går det också att konstatera att Business får många olika och relativt detaljerade uppdrag från departement och myndig- heter med tillhörande återrapporteringskrav. Sammantaget väcker det funde- ringen om detta också kan ha påverkat Business möjligheter att rea- lisera synergier mellan de olika verksamhetsområdena. Att Business initialt kan ha saknat större kompetens om investeringsfrämjande i styrelsen kan också ha påverkat möjligheterna att realisera synergier. När det gäller farhågan att investeringsfrämjandet skulle urholkas i och med sammanslagningen är det en relativt samstämd bild som träder fram: invester- ingsfrämjandet var initialt efter sammanslagningen inte så högt prioriterat i Business bl.a. på grund av den ekonomiska krisen. 10 GRUPPENS ÖVERGRIPANDE REFLEKTIONER OCH BEDÖMNINGAR att integrationen av export- och investeringsfrämjandet inte skedde utan drog ut . Av åtgärderna i exportstrategin 2015 och regeringens bedömning av investeringsfrämjandet i budgetpropositionerna de efterföl- jande åren går det att utläsa att regeringen ser ett behov av ett ökat fokus på investeringsfrämjandet och att regeringen anser att presterat sämre än flertalet jämförbara länder sett till antalet investeringar . Det framgår också att regeringen som den bedömer att det finns förbättringspotential konstaterar att resultatindikatorerna visar på en positiv utveckling för investeringsfrämjandet. Gruppen noterar att antalet investeringar varierade – 2018 och som lägst var 55 (2017) och som högst 72 (2018). Givet att invester- ingsprocesser beskrivs som långsiktiga, att antalet investeringar varierat och att det inte finns en tydlig trend menar gruppen att det kan vara av intresse att titta på det genomsnittliga antalet investeringar. Antalet invester- ingar efter sammanslagningen –2018 var i genomsnitt strax under 65 , vilket kan jämföras med ett genomsnitt på 63 för de två åren närmast före sammanslagningen. Det genomsnittliga antalet investeringar har därmed ökat något efter sammanslagningen. Business framhåller särskilt vikten av högkvalitativa investeringar. Om man ser till dessa har de ökat . var ökningen tydlig sett till både antalet (från 29 till 44 högkvalitativa investeringar) och andelen (från av det totala antalet investeringar). Ur ett uppföljningsperspek- tiv är det dock svårt att dra några slutsatser om hur sammanslagningen påver- kat utfallet när det gäller antalet investeringar eftersom utfallet är ett resultat av det investeringsfrämjande arbetet men också kan ha påverkats av konjunk- turförändringar. Gruppen noterar att Business själva i en kommentar till utfallet av högkvalitativa investeringar framhåller att både den starka globala ekonomin och verksamhetens fokus på högkvalitativa invester- ingar kan ses som förklaringar till resultatet. Av återrapportering framgår det vidare att de började arbeta mer strategiskt med investeringsfrämjandet när de fick en ny chef för området 2016, bl.a. genom att införa en modell med invest team leaders på utlandsmarknaderna och initiera projektet . I samband med ex- portstrategin fick Business mer resurser till såväl export- som inve- steringsfrämjandet och nya uppdrag, bl.a. att samordna för ökad samverkan kring investeringsfrämjandet. Givet att två av Business fem affärsmål för perioden –2020 har fokus på investerings- främjandet, dels att öka investeringar på kort och medellång sikt, dels att öka investeringsfrämjandet i syfte att öka sysselsättning och tillväxt i , är det med viss förvåning gruppen noterar att utredaren i översynen av invester- ingsfrämjandet 2019 (SOU 2019:21) konstaterade att det saknas en kommuni- kationsplan och kommunikationsstrategi för investeringsfrämjandet i utlandet. Gruppen noterar att utredaren har föreslagit att en sådan skyndsamt ska ut- vecklas. 10 GRUPPENS ÖVERGRIPANDE REFLEKTIONER OCH BEDÖMNINGAR De intervjuer som genomförts med olika företag när det gäller Business exportfrämjande tjänster och som redovisas i kapitel 11 ligger utan- för uppföljningen av sammanslagningen. Även om det inte går att dra några generella slutsatser av dessa intervjuer noterar gruppen att de intervjuade fö- retagen som använt sig av Business tjänster ser flera fördelar med detta. Bland annat uppges att Business fungerar som en viktig ingång för företagen på utländska marknader genom sina lokalkontor, att Business ses som en representant för , vilket bidrar till högkvalitativa möten med både företag och myndigheter, och att Business tjänster varit av hög kvalitet. Flera företag anser också att Business genom kompetenta medarbetare och kännedom om lokala och regionala marknader bidragit med en kompetens som företagen själva saknat. Gruppen vill i sam- manhanget framhålla vikten av att återkommande kartlägga företagens behov för att kunna erbjuda tjänster som möter företagens efterfrågan. Gruppen konstaterar avslutningsvis att det övergripande syftet med sam- manslagningen var att export- och investeringsfrämjandet skulle effektiviseras i en gemensam organisation och att det statliga stödet för näringslivets inter- nationalisering därmed skulle kunna stärkas. Detta har varit svårt att följa upp eftersom det inte framgår i närmare detalj av regeringens förslag eller av de riktlinjer Business fått hur detta är tänkt att uppnås, mätas eller följas upp. Vidare har Business varken fått i uppdrag att ta fram underlag till en kvantitativ uppföljning eller själva tagit initiativ till någon sådan upp- följning av sammanslagningen. Att det inte heller förtydligas vad som avses med synergier och synergieffekter i regeringens förslag och att det inte gjorts något liknande en företagsbesiktning, en s.k. due diligence, inför samgåendet har också bidragit till att det funnits svårigheter för gruppen att dra några yt- terligare slutsatser om vilka synergier som realiserats i och med sammanslag- ningen eller åren därefter. Utskottet tog inte heller några initiativ till förtydli- ganden i samband med beredningen av förslagen inför beslut. Ytterligare en omständighet som påverkat gruppens möjligheter att följa upp beslutet om sammanslagningen är att gruppen inte haft tillgång till vissa upp- gifter som efterfrågats från Business . möjligheter till in- syn måste därför bedömas som sämre än när investeringsfrämjandet bedrevs i myndighetsform. Gruppen noterar dock att och Regerings- kansliets internrevision får granska hur Business använder statliga medel och utför statliga myndighetsuppgifter. Beslutet om sammanslagningen och exportstrategin är exempel på hur re- geringen hanterat flera av de frågeställningar, t.ex. om samverkan, uppföljning och utvärdering, som varit aktuella i de olika utredningar och översyner som genomförts . Med anledning av gruppens erfarenheter av att följa upp beslutet om sammanslagningen och tillkännagivanden om uppföljning och utvärdering av exportfrämjande åtgärder (bet. 2019/20:NU5) och tillkännagivande om att regeringen bör utveckla resultatredovisningen i 10 GRUPPENS ÖVERGRIPANDE REFLEKTIONER OCH BEDÖMNINGAR budgetpropositionen för området Utrikeshandel, export- och investeringsfräm- jande (bet. 2019/20:NU1) vill gruppen särskilt framhålla vikten av att arbetet med att följa upp och utvärdera främjandeinsatser på området fortsätter. I ljuset av den utveckling som sker där världshandeln ställs inför nya utmaningar i form av ökad protektionism, handelskonflikter, införandet av handelstullar, ett multilateralt handelssystem som står inför stora svårigheter samt brexit är det gruppens uppfattning att betydelsen av ett effektivt främjan- desystem med väl avvägda insatser och samverkande aktörer på nationell och regional nivå inte kommer att minska. Gruppen konstaterar att regeringen ny- ligen fattat beslut om export- och investeringsstrategi. Strategin grun- dar sig i en överenskommelse mellan regeringen, och Libera- lerna och bygger vidare på den strategi som beslutades . I den beslutade strategin fastslås fem målsättningar och det framgår att de påbörjade insatserna ska ses över och kompletteras med nya, och ett antal insatser pre- senteras. Gruppen har inte analyserat strategin närmare inom ramen för upp- följningen men noterar att den bl.a. adresserar frågan om regional samverkan och att regeringen avser att lyfta fram investeringsfrämjande verksamhet på regional nivå i den kommande strategin för regional tillväxt. Gruppen kan vidare konstatera att regeringen även beslutat om rikt- linjer till Business för . Inte heller dessa har analyse- rats närmare inom ramen för uppföljningen. Utifrån vad gruppen anfört om vikten av att följa upp och utvärdera främjandeinsatser noterar dock gruppen att Business uppmanas att föreslå relevanta indikatorer och utvärde- ringsmetoder avseende aktiviteter, resultat och effekter, i syfte att utveckla årsuppdraget och öka effekten i främjandet. Gruppen ser med intresse fram emot att ta del av resultatet av detta arbete. Gruppens uppfattning är att den uppföljning som gjorts kan bidra med ökad kunskap och ett fördjupat beslutsunderlag inför utskottets kommande bered- ningar av ärenden i frågor om export- och investeringsfrämjande. Gruppens förhoppning är att uppföljningen också ska kunna användas som ett kunskaps- underlag för andra intressenter och ge en bild av utvecklingen av Business och det svenska export- och investeringsfrämjandet . 11 Business ur företagens perspektiv Detta kapitel ligger utanför uppföljningen av förväntningar och farhågor. Som framgår i det inledande kapitlet har gruppen velat tillföra ett målgruppsper- spektiv på Business främjandeinsatser inom ramen för uppfölj- ningen. Intervjuer har därför genomförts med ett antal exporterande företag för att teckna en bild av deras upplevelse och erfarenheter av Business Swe- dens tjänster. Intervjuer har genomförts såväl med företag som har använt sig av Business tjänster och med dem som valt att inte vända sig till eller efter en initial kontakt valt bort Business . Som påtalats redan i inled- ningskapitlet är det inte möjligt att generalisera utifrån intervjuerna. Som ett komplement till intervjuerna refereras till undersökningar genomförda av Fö- retagarna, och . Vidare återges det nöjd- kund-index som Business själva presenterar i sin årliga återrapporter- ing av det statliga uppdraget. Motsvarande index presenteras även för de ut- ländska investerande företagen. Inom ramen för uppföljningen har det dock inte funnits möjlighet att genomföra intervjuer med dessa utländska företag. I kapitlet refereras i stället några resultat från en intervjuundersökning som Business genomfört med utländska investerande företag. Exporterande företags upplevelser av Business tjänster Kort om de intervjuade företagen Inom ramen för denna uppföljning har 27 exporterande företag intervjuats för att teckna en bild av exporterande företags upplevelse av Business verksamhet och tjänster. Intervjuerna genomfördes –. Majoriteten av de företag som intervjuats har anlitat Business , men bland de intervjuade företagen finns även de som valt att inte anlita Business . På så vis är det även möjligt att fånga upp anledningar till varför exporterande företag inte söker upp, alternativt väljer bort, Business . De intervjuade företagen tillhör olika branscher, men främst verk- stadsindustrin, livsvetenskap och detaljhandeln, och är av varierande storlek. Kontaktuppgifter till företagen har tillhandahållits av Business (13) och en branschorganisation (14). I bilaga 8 finns en kortfattad beskrivning av företagen. Det är viktigt att än en gång påtala att det inte går att dra några generella slutsatser från dessa intervjuer på samma sätt som man kan göra ut- ifrån en enkät med slumpmässigt urval. Intervjuerna kan därmed inte tala om hur vanlig en viss upplevelse är utan syftar snarare till att belysa vilka olika upplevelser som finns. Det går givetvis inte att utesluta att det finns ytterligare 11 BUSINESS UR FÖRETAGENS PERSPEKTIV upplevelser än de som framkommit vid intervjuerna, men det relativt stora an- talet intervjuer talar ändå för att de vanligaste uppfattningarna torde ha fångats upp. De fördelar som företagen nämnde vid intervjuerna är att Business fungerar som en ingång på en utländsk marknad genom det lokala verksam- hetsstöd som Business erbjuder. Business tjänster har hjälpt företag att få en ökad marknadsförståelse och ofta även lett till att företag har utvecklat marknadsspecifika strategier. Genom Business underlättas kontakterna med lokala ansvariga myndigheter, och språkliga och kulturella barriärer överbryggas, vilket gör att det är lättare att undvika missförstånd. En annan fördel som nämndes av flera företag är att Business ses som en representant för , vilket har bidragit till högkvalitativa möten med både företag och myndigheter, möten som ansågs ge en viss kvalitetsga- ranti, något privata konsultföretag inte kunde erbjuda i samma utsträckning. Flera företag lyfte även att tjänsterna som Business har levererat har varit av hög kvalitet, medarbetarna har arbetat på ett strukturerat sätt och har haft hög kompetens och kännedom om den lokala och regionala mark- naden, en kompetens företagen som anlitat Business själva saknade. Frågan om kompetens på nämndes även som ett av problemen med Business verksamhet. Den upplevda nyttan har varierat beroende på vilket utlandskontor man har varit i kontakt med. Flera företag lyfter här det faktum att ett framgångsrikt samarbete är personberoende och kräver tillit och kontinuitet som kan ta att etablera. Vidare hade flera av de intervjuade företagen upplevt ojämn kvalitet på den tjänst som Business levererat beroende på konsulternas grad av kompetens och erfarenhet av ett visst affärsområde eller kännedom om den lokala marknaden. Ett annat problem som de intervjuade företagen nämnde är de höga kostna- derna för Business tjänster. Även om vissa av de tillfrågade angav att man bedömer att Business priser är rimliga och marknadsmässiga, framgår det av flera svar att de erbjudna tjänsterna ansågs vara dels för dyra, särskilt enstaka konsulttimmar, dels dåligt anpassade till små och mindre fö- retags förutsättningar. Det stora antal timmar som ingick i ett paket av tjänster upplevdes inte som motiverat, vilket har lett till att företag har avstått från att anlita Business tjänster. Andra problem som lyftes fram var att utformningen av det svenska export- främjandet gör att aktörerna styrs mot Business , vilket upplevs som hämmande för privata alternativ, att företag fortfarande upplever att man sak- nar kännedom om Business tjänster och vilket mervärde de skulle skapa för verksamheten och att Business tjänster i högre grad borde 11BUSINESS UR FÖRETAGENS PERSPEKTIV utgå från ett tätare samarbete med respektive bransch för att kunna erbjuda tjänster som verkligen efterfrågas av företagen. Business mäter genom ett antal frågor hur nöjda kunderna är med tjänsterna inom exportfrämjandet. Resultaten redovisas i Business Swe- dens redovisning av det statliga uppdraget och där framgår utöver ett samlat NKI för hela den exportfrämjande verksamheten NKI för de olika tjänsterna (både statliga och privata). Business NKI-värde för hela den exportfrämjande verksamheten 2018 var 87, vilket var betydligt högre än (77). Av redovisning av det statliga uppdraget framgår att siffrorna inte är direkt jämförbara eftersom processen för mätning och mätverktyg har förändrats. drar Business slutsatsen att den tydliga ökningen framför allt är driven av en ökad kundnöjdhet i det statliga uppdraget där nästan samtliga tjänstetyper har ett NKI som är väl över 80. Som framgår av diagram 2 hade NKI-värdet (76) och 2017 (77) ökat från en betydligt lägre nivå 2015 (67). En del av ökningen kan enligt återrap- porteringen av det statliga uppdraget 2017 förklaras av att antalet privata tjäns- ter (som normalt ligger något högre i genomsnittligt NKI) utgör en större andel av det totala underlaget . Den något lägre siffran i jämförelse med 2014 förklarar främst beror på att en specifik tjänst som hade ett betydligt lägre resultat 2015 än . Diagram 2 NKI exporterande företag 2013–2018 Källa: Sammanställning av uppgifter i Business redovisning av statens uppdrag till Business . Antalet svarande varierar över åren mellan 300 och 1 049 och var som lägst 2013 och 2015 och som högst 2017. Med undantag framgår det inte hur hög svarsfrekvensen är. 11 BUSINESS UR FÖRETAGENS PERSPEKTIV Företagarnas undersökning av exportfrämjande och internationalisering publicerade Företagarna en undersökning om de mindre före- tagens behov av och möjligheter till exportfrämjande och internationalisering (Företagarna 2015). Företagarna framhöll importens betydelse för tillväxten och att svenska företag måste kunna både exportera och importera i högre grad för att stärka konkurrenskraften. Företagarna konstaterade att undersökningen visade att få företag använde offentligt internationaliseringsstöd och att kän- nedomen om de olika former av stöd som fanns att tillgå var relativt dålig. Företagen i undersökningen efterfrågade i första hand konsulttjänster för nät- verk och potentiella affärspartner men även stöd för att hantera handelshinder, administration och tullfrågor. Företagarna ansåg att har ett ovanligt stort antal offentliga aktörer som på olika sätt bistår svenska företag med in- ternationalisering varför en ökad samordning av aktörerna efterfrågades. Fö- retagarna menade vidare att privata tjänsteexportföretag kan vara ett värdefullt och betydande komplement till de offentliga främjandeaktörerna och föreslog att det ska ställas krav på samarbete och koordinering mellan statliga och pri- vata näringslivsaktörer i export- och internationaliseringsfrämjandet. undersökning av företagens villkor och verklighet publicerade en delrapport om företagens villkor och verklighet med fokus på internationalisering i små och medelstora företag (2015). Undersökningen visade att drygt vart fjärde småföretag och medelstort företag var internationellt till sin karaktär och antingen expor- terade och importerade varor och tjänster, tillhör en utländsk kedja, samverkar med företag i utlandet eller har egen verksamhet lokaliserad utomlands.