eunbil · H70N4D2B69 · 2020-01-01 00:00:00 — Enligt den preliminära dagordning som presenterades . 1.Godkännande av den preliminära dagordningen 2.(ev.) Aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster. 4.Kapitalmarknadsunionen – interimsrapport från högnivåforumet - Informationspunkt Ordföranden för högnivågruppen om kapitalmarknadsunionen väntas presentera gruppens delrapport for Europe’s Capital Markets. Överläggning om kapitalmarknadsunionen har skett med , . Samråd med har skett , . Kommissionen presenterade en handlingsplan för kapitalmarknadsunionen 2015. Kapitalmarkandsunionen är ett initiativ som syftar till att öka integrationen på den europeiska kapitalmarknaden, bl.a. genom att ta bort hinder för gränsöverskridande investeringar och därigenom öka företagens finansieringsmöjligheter och investeringsmöjligheter för sparare. tillsatte kommissionen en högnivågrupp med uppdrag att ta fram rekommendationer för det fortsatta arbetet. presenterade högnivågruppen en delrapport som framför allt fokuserar på de utmaningar som finns för att nå en kapitalmarknadsunion. Det konstateras bl.a. att en stor del av EU:s finansiella infrastruktur är lokaliserad till och att behovet av en kapitalmarknadsunion ökar med landets utträde ur EU. Vidare konstateras att det behövs privata investeringar för att hantera klimatförändringarna vilket förenklas av integrerade kapitalmarknader. Gruppen ska lämna sin slutrapport . Kommissionen har i sitt arbetsprogram aviserat att en ny handlingsplan för kapitalmarkandsunionen ska presenteras . 5.Solvens II - översyn - Diskussionspunkt Rådet ska diskutera utvalda frågor som väntas ingå i den kommande översynen av Solvens II-direktivet. Ärendet har ännu inte behandlats i eller finansutskottet. Solvens II-direktivet trädde i kraft och innebar en reformering av den grundläggande regleringen på EU-nivå för försäkringsföretag. Det centrala syftet med direktivet är att tillse att försäkringsföretag kan stå för sina förpliktelser och därmed ge försäkringstagare och förmånstagare tillräckligt skydd, samt bidra till stabilitet i hela det finansiella systemet. Införandet av direktivet innebar bl.a. förändrade kapitalkrav för försäkringsföretagen, tydligare krav på företagsstyrning (riskhantering), 2 (7) förändrade regler för tillsynsprocesserna samt mer omfattande krav på försäkringsföretagens rapportering och offentliggörande av information. Dessutom infördes genom direktivet en mer harmoniserad och proaktiv tillsyn av försäkringsföretagen. Enligt direktivet ska en översyn av ett flertal delar göras . I dessa delar ingår bl.a. att se över tillämpningen av proportionalitetsprincipen, tekniska parametrar i kapitalkravsberäkningen, regler som rör gränsöverskridande verksamhet och gruppregler. Därtill har kommissionen bett den europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten, Eiopa, att även analysera om det finns ett behov av nya regelområden, nämligen ett försäkringsgarantisystem, krishanteringsregler och makrotillsynsverktyg, och i så fall komplettera sin analys med förslag på hur dessa skulle kunna utformas. Hur försäkringssektorn kan bidra i omställningen till ett hållbart samhälle och dess roll som investerare i realekonomin är också frågor som översynen kommer att behandla. Inför diskussionen har ordförandeskapet presenterat en not som lyfter ett antal av de frågor som kommer att behandlas i översynen. Dessa frågor rör bl.a. om regelverket bör anpassas till den rådande lågräntemiljön, vilken roll försäkringssektorn har i andra politiska initiativ, frågor kring den inre marknaden och hur man ytterligare kan stärka konsumentskyddet. Förslag till svensk ståndpunkt Solvens II är ett överlag välfungerande regelverk som bidragit till att stärka konsumentskyddet i försäkringssektorn. Regeringen välkomnar på ett övergripande plan den kommande översynen av direktivet för att se över eventuella anpassningar för att stärka konsumentskyddet ytterligare samt att medlemsstaterna involveras tidigt i lagstiftningsprocessen. Regeringens utgångspunkt är att eventuella merkostnader på antingen nationell eller EU- nivå till följd av översynen ska rymmas inom befintliga ekonomiska ramar. a) Landsrapporter och fördjupade granskningar 2020 - Informationspunkt 3 (7) Rådet ska få en presentation av landsrapporter och djupgranskningar, som kommissionen publicerade . Ärendet har inte tidigare behandlats i . Samråd om den europeiska terminen ägde rum inför möte , där rådsslutsatser antogs om den årliga hållbara tillväxtstrategin och den årliga förvarningsrapporten och där även rekommendationen till euroområdet godkändes av . Kommissionen publicerar , inom ramen för den europeiska terminen, fördjupade rapporter om medlemsstaternas ekonomier. Dessa landsrapporter utgör den analytiska grunden för kommissionens förslag till landsspecifika rekommendationer som väntas publiceras senare i vår. I rapporterna redogör kommissionen för sin bedömning av medlemsstaternas genomförande av förra årets landsspecifika rekommendationer. Kommissionen gör även en bedömning av medlemsstaternas investeringsbehov till följd av klimatomställningen samt en utvärdering av medlemsstaternas måluppfyllelse gällande FN:s hållbarhetsmål. För de medlemsstater som granskas inom ramen för det makroekonomiska obalansförfarandet redogör kommissionen även för sina djupanalyser, vilka utgör grunden för kommissionens bedömning av huruvida makroekonomiska obalanser föreligger eller ej. I kommissionens rapport om konstateras att den ekonomiska tillväxten dämpades till följd av en svagare inhemsk efterfrågan och en internationell avmattning. Även kommande år väntas aktiviteten vara svagare i jämfört med tidigare. I rapporten analyseras bland annat hushållens skuldsättning, bostadsmarknadens och arbetsmarknadens funktionssätt samt måluppfyllelse vad gäller FN:s hållbarhetsmål. Kommissionen bedömer att de makroekonomiska obalanserna kopplade till hög privat skuldsättning och bostadspriserna kvarstår, även om skuldkvoten bedöms ha stabiliserats och bostadspriserna vara något mindre övervärderade . Detta ligger i stort i linje med den bedömning kommissionen har gjort sedan den europeiska terminens start . Kommissionen bedömer att överlag har gjort vissa framsteg när det gäller landspecifika rekommendationer. 4 (7) b)Genomförande av landsspecifika rekommendationer - Diskussionspunkt Rådet ska ha en tematisk diskussion om genomförandet av landsspecifika rekommendationer inom den europeiska terminen med fokus på de rekommendationer som handlar om grönare investeringar. Ärendet har inte tidigare behandlats i . Samråd om den europeiska terminen ägde rum inför möte , där rådsslutsatser antogs om den årliga hållbara tillväxtstrategin och den årliga förvarningsrapporten och där även rekommendationen till euroområdet godkändes av . Alla medlemsstater har fått någon rekommendation relaterad till grönare investeringar. Dessa rekommendationer handlar bl.a. om att förbättra energimixen och energieffektiviteten, investera i hållbar infrastruktur och bidra tillövergången till en cirkulär ekonomi. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar en diskussion om genomförandet av landsspecifika rekommendationer med fokus på grönare investeringar. Det är viktigt att stödja investeringar som bidrar till klimatomställningen och ökad produktivitet, vilket i sin tur främjar hållbar tillväxt i . En utgångspunkt för regeringen i arbetet inom den europeiska terminen är att fördelningen av befogenheter mellan EU och medlemsstaterna även fortsättningsvis respekteras. a)Uppföljning av G20-mötet den 20–- Informationspunkt Kommissionen och ordförandeskapet ska återrapportera från G20-mötet med finansministrar och centralbankschefer den 22–i , . Samråd med inför ägde rum . 5 (7) På G20-mötet diskuterades det världsekonomiska läget och aktuella ekonomiska och finansiella frågor, så som de ekonomiska effekterna av Covid-19-utbrottet. Vid mötet noterades också att det fanns fortsatt osäkerhet kopplad till handelspolitiska spänningar och geopolitiska motsättningar. b)Förberedelser inför G20:s och IMF:s vårmöten den 16–i -EU:s mandat vid G20 -Uttalande till Internationella monetära och finansiella kommittén (IMFC) Rådet ska godkänna att slutbehandlingen av EU:s gemensamma positioner vid den 16–och EU:s gemensamma uttalande vid den 17–i , sker i den ekonomiska och finansiella kommittén. Ärendet har inte tidigare behandlats i . Inför förbereder EU gemensamma positioner i form av ett mandat. På G20-mötet representeras EU av ordförandeskapet och kommissionen. EU förbereder även ett gemensamt uttalande inför . Det förberedande arbetet sker i den ekonomiska och finansiella kommittén. Eftersom inget Ekofinrådsmöte planeras mellan detta förberedande arbete och vårmötena föreslås att slutbehandlingen av såväl EU:s gemensamma positioner till G20-mötet som EU:s gemensamma uttalande i IMF sker i ekonomiska och finansiella kommittén. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom att slutbehandlingen av EU:s gemensamma positioner vid med finansministrar och centralbankschefer, samt gemensamma uttalande vid sker i den ekonomiska och finansiella kommittén. 6 (7) Läget när det gäller genomförandet av lagstiftningen om finansiella tjänster Rådet väntas få en lägesuppdatering om genomförandet av aktuella EU- rättsakter på finansmarknadsområdet. Information om genomförandet av EU-direktiv på finansmarknadsområdet gavs till . Sedan den finansiella krisen har ett stort antal direktiv och förordningar tagits fram på finansmarknadsområdet. EU:s medlemsstater ska anpassa sin nationella lagstiftning efter dessa. På rådsmötet väntas kommissionen ge information om medlemsstaternas genomförande av aktuella EU-rättsakter på finansmarknadsområdet. 7 (7)