eunbil · H70N4D3FD3 · 2020-01-01 00:00:00 — Informellt videomöte med telekomministrarna EU:s digitala politik efter covid-19 Vilken typ av behandling förväntas: På den första dagordningspunkten för det informella telekomministermötet står digitala prioriteringar efter covid-19, inklusive spridning av digital teknik, som artificiell intelligens, konnektivitet och data. I det utkast till rådsslutsatser om EU:s digitala framtid som tagits fram betonas vikten av den digitala omvandlingen av EU:s ekonomi och samhälle som ett medel för att skapa arbetstillfällen och nya färdigheter, förbättra konkurrenskraft och innovation, främja en bättre integration av medborgarna och möta unionens klimatmål. I rådsslutsatserna betonas också att en acceleration av den digitala omvandlingen kommer att vara en viktig del av EU:s svar på den ekonomiska kris som uppstått genom covid- 19-pandemin. I det sammanhanget understryks behovet av att stärka EU:s ekonomier, återställa tillväxten och förbättra unionens motståndskraft genom höghastighetsuppkopplingar och stärkt cybersäkerhet, en snabbare digitalisering av industrin och offentliga tjänster samt innovativa och konkurrenskraftiga digitala marknader. Som ledning för diskussionen har ordföranden tagit fram ett kort papper som inkluderar tre frågor: -Vilka är de viktigaste lärdomarna från krisen och digitaliseringens roll i att hantera dem, och vilka aspekter av den digitala strategin bör prioriteras? -Vad ser ni som och sårbarheter i ansträngningen att säkra vår globala konkurrenskraft och för att stärka vår digitala suveränitet? -Hur kan vi se till att EU och medlemsländerna prioriterar och investerar ännu mer i konnektivitet, data och digital teknik, till exempel AI? Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar för det första att den nya kommissionen har gjort digitaliseringen till ett av sina högst prioriterade områden. Det kan också noteras att dess betydelse närmast har ökat ytterligare som ett sätt att ta EU ur den ekonomiska krisen i spåren av covid-19-pandemin. En lärdom från covid-19-krisen och digitaliseringens roll i att hantera dem, är vikten av att alla har tillgång till robusta elektroniska kommunikationer. I det ligger inte bara att det finns tillgång till höghastighetsnät och tjänster, men att människor faktiskt har förmåga och möjlighet att använda dem. Näten behöver också vara dimensionerade så att de klarar hög belastning. Därutöver behöver den mjuka digitala infrastrukturen, med välfungerande gränsöverskridande digitala tjänster och säkra men enkla möjligheter för elektronisk identifiering fungera. Att offentlig sektors tjänster kan nås och användas digitalt har i än större grad visat sitt värde under krisen. Det behövs ett samlat grepp på europeisk nivå kring utbyte av data bland företag och i offentlig sektor, med respekt för den personliga integriteten, för att fullt ut tillvarata digitaliseringens möjligheter. Omställningarna till ett grönt och till ett digitalt samhälle är sammankopplade och bör vara en för ekonomiska återhämtning efter krisen. Omställningen till ett digitalt samhälle kan gynnas av åtgärder för ett grönare samhälle och vice versa. Regeringen är enig med kommissionen och andra medlemsstater om att måste skapa rätt förutsättningar för att utveckla och sprida sina egna nyckelförmågor. Regeringen delar också kommissionens analys att det behövs både offentliga och privata satsningar inom digital infrastruktur, data och AI för att nå framgång och stärka nationell och europeisk konkurrenskraft. EU kan leda den digitala omvandlingen genom en väl fungerande digital inre marknad, investeringar i innovation och ny teknik samt hållbar tillväxt. 2 (5) I detta sammanhang bör regeringen betona att behöver tillgång till global handel och globala dataflöden för att hela EU ska kunna nå dessa mål. är det viktigt att integritets- och säkerhetsaspekterna integreras från början i alla EU-initiativ som rör digitala frågor, på ett sätt som också tar hänsyn till medlemsstaternas kompetens när det gäller nationell säkerhet. Tillsammans behöver EU-medlemsstaterna och kommissionen säkerställa en hållbar, rättvis och inkluderande digital omvandling som är bra för medborgarna, företagen och samhället som helhet, genom att göra ett människocentrerat angreppssätt i den digital samhällsutvecklingen till en konkurrensfördel. Vana vid samarbete mellan offentlig sektor, näringsliv och forskning är en ytterligare konkurrensfördel för EU som bör utnyttjas i arbetet med att utveckla AI och annan ny digital teknik. Hela EU måste sammantaget investera i kunskap och se till att alla i har förtroende för digitaliseringen som en positiv kraft. Den digitala omvandlingen bör ske i full överensstämmelse med EU:s gemensamma värden, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, målet om ett klimatneutralt EU och på ett sådant sätt att den främjar ett jämlikt och jämställt deltagande. Regeringen menar slutligen att europeiskt samarbete är avgörande för kunna se till att fördelarna med den digitala omställningen kommer alla till godo. Datum för tidigare behandling i : Ärendet har inte varit ämne för tidigare behandling i . Däremot antogs rådsslutsatser om EU:s framtida digitala strategi vid och behandlades i . Fortsatt behandling av ärendet: Ordförandeskapet har inte meddelat hur de ämnar behandla frågan framöver. 3 (5) Ordförandeskapet väntas informera om läget i förhandlingen om eDataskyddsförordningen. Kommissionen presenterade ett förslag till ny förordning om respekt för privatlivet och skydd av personuppgifter i elektronisk kommunikation. Det kroatiska ordförandeskapet har som i ett led i förhandlingarna lagt fram nya förslag om att modifiera bestämmelserna, bland annat som ett led i att anpassa eDataskyddsförordningen till GDPR. -Förordningen om inrättande av Europeiska kompetenscentrumet för cybersäkerhet inom näringsliv, teknik och forskning och av nätverket av nationella samordningscentrum Ordförandeskapet väntas informera om läget i förhandlingen om förordningen om att inrätta ett cybersäkerhetscentrum med nationella noder. Förordningen har förhandlats . Efter långa förhandlingar har ordförandeskapet tagit fram en ny version av förordningen. Denna version innefattar bland annat endast frivilliga bidrag, lika rösträtt för alla medlemsstater, att centret inte ska hantera försvarsfrågor samt att centret enbart ska ha en rådgivande roll. b)Icke lagstiftande verksamhet -Verktygslådan för 5G-säkerhet Ordförandeskapet väntas informera om genomförandet av verktygslådan för 5G-säkerhet. Medlemsstaterna, kommissionen och har gemensamt tagit fram denna verktygslåda som innehåller olika rekommenderade åtgärder som kan vidtas för att reducera identifierade risker. Medlemsstaterna, kommissionen och arbetar gemensamt med att följa upp 4 (5) läget för genomförandet av dessa åtgärder i varje medlemsstat. Slutsatserna kommer att sammanfattas i en gemensam rapport . -Rådsslutsatser om Att forma EU:s digitala framtid Ordförandeskapet väntas informera om rådsslutsatserna om Att forma EU:s digitala framtid som antas genom den skriftlig procedur i rådet. Rådsslutsatserna tar utgångspunkt i kommissionens meddelande Att forma EU:s digitala framtid (COM (2020) 67). c)Uppdatering om utvecklingen av kontaktspårnings- och varningsappar Kommissionen har inom ramen för det informella e-hälsonätverket arbetat för att säkerställa interoperabilitet mellan medlemsländers mobilapplikationer som utvecklas i smittspårningssyfte. Kommissionen väntas informera om det senaste i denna utveckling. d)Arbetsprogram för det inkommande tyska ordförandeskapet Information från den tyska delegationen Den tyska delegationen väntas informera om arbetsprogrammet för ordförandeskap i Europeiska unionens råd som tar vid . 5 (5)