eunbil · H70N4D46FC · 2020-01-01 00:00:00 — Sekretariatet för EU och internationella frågor Informell videokonferens mellan jordbruks- och fiskeministrarna 1.Meddelande ”Mot ett mer hållbart fiske i EU: lägesbeskrivning och vägledning ” -Presentation av kommissionen och diskussion Kommissionen presenterar ett meddelande avseende lägesbeskrivning vad gäller genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken samt principer inför nästa års fiskemöjligheter. I meddelandet redogör kommissionen för det arbetssätt och de principer kommissionen avser tillämpa i de kommande förordningsförslagen om totalt tillåtna fångstmängder och kvoter . I meddelandet redogör kommissionen också för måluppfyllnaden samt det fortsatta genomförandet av den gemsamma fiskeripolitiken bl.a. avseende flottornas ekonomi, maximal hållbar avkastning samt landningsskyldigheten. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringens övergripande målsättning är att förvaltningsåtgärder ska beslutas i linje med den gemensamma fiskeripolitikens mål och principer. Vad gäller fiskemöjligheter anser regeringen således att det är angeläget att nå målsättningen om beståndsstorlek över den nivå som kan ge maximalt hållbar avkastning, att reformens mål om landningsskyldighet möjliggörs och att den vetenskapliga rådgivningen utgör grunden för besluten. Mot denna bakgrund är regeringen generellt positiv till meddelandet som dels redogör för måluppfyllnaden av den gemensamma fiskeripolitiken, dels bidrar till en ökad transparens och framförhållning avseende kommande förordningsförslag om fiskemöjligheter . Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: Meddelandet kommer att ligga till grund för höstens förordningsförslag avseende fiskemöjligheter . 2.a) Nuvarande lagstiftningsförslag (jordbruk) -Information från ordförandeskapet Reformpaketet för den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) efter 2020 Kommissionens lagstiftningsförslag om reform av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) efter 2020 presenterades . Det kroatiska ordförandeskapet förväntas vid rådsmötet presentera en framstegsrapport över hur förhandlingarna om reformpaketet har fortlöpt . Ordförandeskapet har fokuserat på de utestående frågorna inom miljö och klimat och den nya genomförandemodellen. Utbrottet av covid-19 har dock begränsat möjligheten att göra stora framsteg. Det återstår fortfarande tekniska frågor om den nya genomförandemodellen. Den nya genomförandemodellen för genomförande av jordbrukspolitiken Det kvarstår arbete på teknisk nivå för att utveckla det förslag till förvaltningsmodell som kommissionen föreslagit. Det handlar bland annat om utformning och val av indikatorer, vilken data som ska användas samt på 2 (8) vilket sätt indikatorerna ska beräknas. Det handlar även om hur medlemsländerna ska planera sina åtgärder och sätta mål för när i tiden åtgärderna ska genomföras. Vårens diskussioner har bland annat kretsat kring enhetsbeloppen för stöd som inte är areal- och djurbaserade med syfte att undvika onödig administrativ börda för medlemsstaterna. Miljö- och klimatåtgärder i CAP och grundvillkor för att erhålla stöd (den gröna arkitekturen) har ordförandeskapet fortsatt diskussionerna om det finska ordförandeskapets kompromissförslag som skulle innebära att en procentandel av hela den nationella strategiska planen öronmärks för miljö- och klimatrelaterade åtgärder (istället för av landsbygdsprogrammet och pelare 2). Ordförandeskapet har konstaterat att det inte finns förutsättningar för att göra en sådan förändring eftersom medlemsstaterna är alltför splittrade i sin syn på utformningen. Andra åtgärder i strategisk plan Flertalet medlemsstater är kritiska till ett obligatoriskt takbelopp för stöden och anser att om takbelopp blir obligatoriskt ska stöd till unga och till ”eco schemes” undantas. Datum för tidigare behandling i : Frågan var senast föremål för information i miljö- och jordbruksutskottet och för samråd med . Fortsatt behandling av ärendet: Det finns en osäkerhet kring den fortsatta förhandlingen eftersom den är beroende av förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram och behandling av förslaget. En slutlig överenskommelse mellan och rådet bedöms kunna ske tidigast när en överenskommelse nåtts om EU:s fleråriga budgetram för . Faktapromemoria: FaktaPM 2017/18:FPM 140. 3 (8) b)Nuvarande lagstiftningsförslag (fiske) -Information från ordförandeskapet Förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) lade kommissionen fram ett förslag om en förordning om Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) som kommer att ersätta nuvarande EHFF . Förslaget innebär att EHFF får finansiera olika åtgärder för genomförande av EU:s gemensamma fiskeripolitik (GFP) och EU:s integrerade havspolitik. Bland de åtgärder som kan finansieras av EHFF finns vissa typer av stöd som kan ha höjandeeffekt på fiskekapacitet eller kan göra att kapaciteten bibehålls på nivåer som inte är anpassade till beståndssituationen. Dessa stöd avser förvärv av fiskefartyg, motorbyte, tillfälligt och permanent upphörande med fiskeverksamhet. Ökad kapacitet kan leda till överfiske och är anledningen till att länge haft principiella invändningar mot dessa stöd och haft en mycket restriktiv inställning under förhandlingarna. Förslaget har behandlats både i och i rådet. antog sin ståndpunkt. Rådet nådde två olika överenskommelser respektive som resulterade i två partiella allmänna inriktningar som ligger till grund för kommande förhandlingar med . röstade emot den allmänna inriktningen från då anser bl.a. att den resulterade i ökade stödmöjligheter för kapacitetshöjande åtgärder och går därmed i motsatt riktning i förhållande till GFP:s målsättningar. Förhandlingarna med har varit indelade i två block varav block 1 huvudsakligen innehåller bestämmelser om uppföljning och programmering och block 2 avser bl.a. stöd för fiskeflottan. har fyra trepartssamtal ägt rum och fram till den sista trepartssamtalet var det främst block 1 som avhandlades. När det gäller åtgärder för fiskeflottan har ordförandeskapet bl.a. föreslagit flexibilitet att tillmötesgå förslag i de delar som avser ytterligare uppluckring av villkor som syftar till att hindra ökad kapacitet och som avser finansiering av förnyelse av fiskeflotta i de yttersta randområdena. 4 (8) Datum för tidigare behandling i : Frågan var uppe för information i Miljö- och jordbruksutskottet , och . Samråd med , och . Fortsatt behandling av ärendet: Trepartssamtalen förväntas fortsätta under det tyska ordförandeskapet. Faktapromemoria: FaktaPM2017/18:FPM157 Kommissionen presenterade ett förslag till reviderad kontrollförordning. Förslaget syftar till att överbrygga de luckor som finns i förhållande till grundförordningen för den gemensamma fiskeripolitiken (GFP) och att anpassa kontrollregelverket till Lissabonfördraget samt att förbättra efterlevnaden av . Förslaget är menat att bidra till effektivare kontrollåtgärder, en förbättrad efterlevnadskultur och verkställighet och att det ställs lika villkor för fiskets aktörer. Ordförandeskapet presenterade ett förslag till kompromiss. Förslaget har reviderats ett antal omgångar efter skriftliga kommentarer från medlemsländerna. presenterade ordförandeskapet ett kompromissförslag för block 1 och block 2 (artiklarna 4 till 68 med undantag för artiklarna 38a till 41) i syfte att rådet fattar beslut om en allmän inriktning i dessa delar. Även om kompromissförslaget innehåller stora förbättringar kvarstår dock ett stort antal synpunkter från många medlemsländer, inklusive från . har framför allt fört fram starka synpunkter mot förslag som rör kontroll av fritidsfisket, bland annat eftersom förvaltning av fritidsfisket i första hand är varje medlemsstats ansvar. Ordförandeskapet kommer att lämna en lägesbeskrivning över var man står i förhandlingarna inför att nästa ordförandeskap tar över behandlingen av frågan. 5 (8) Datum för tidigare behandling i : Frågan om kontrollförordningen har varit föremål för överläggning i Miljö- och jordbruksutskottet . Fortsatt behandling av ärendet: Frågan om kontrollförordningen förväntas fortsatt behandlas under det tyska ordförandeskapet. Faktapromemoria: FaktaPM 2017/18:FPM132 Förordning om ändring av Östersjöplanen och Europeiska havs- och fiskerifonden I samband med Jordbruks- och fiskerådet den 14–nådde rådet en politisk överenskommelse avseende fiskemöjligheterna i . Rådets överenskommelse bekräftades genom skriftlig beslutsprocedur och rådets förordning (EU) 2019/1838 antogs. Rådets förordning innebär bl.a. att riktat fiske av östlig torsk fortsätter att vara förbjudet även och att endast begränsade oundvikliga bifångster är tillåtna . Detta innebär en minskning av fiskemöjligheterna för torsk i östra jämfört med fiskemöjligheterna för torsk i östra 2019. Förordningen innebär även omfattande sänkningar av fiskemöjligheterna för både torsk och sill i västra om respektive jämfört med . I samband med att rådet enades kring förordningen avseende fiskemöjligheter i ställde och kommissionen sig även bakom ett gemensamt politiskt uttalande avseende mildring av de socioekonomiska effekterna som följer av de omfattande fiskerestriktioner rådet enats om i . medlemsstater erkände i det gemensamma uttalandet också behovet av skyndsamma och effektiva åtgärder för att hantera källorna till dåliga miljöstatus och grundproblemet för ekosystem. I det politiska uttalandet erkände även att om medlemsstater behöver anpassa flottkapaciteten för att hantera nedgången inom fisket så kommer de att lägga fram en handlingsplan avseende detta i enlighet med reglerna i den gemensamma fiskeripolitiken. 6 (8) uttalandet också att föreslå åtgärder för att lindra de socioekonomiska effekterna av rådets politiska överenskommelse genom att bl.a. skyndsamt föreslå ändringar av nuvarande EHFF-förordning för perioden –2020. Det gemensamma politiska uttalandet var en förutsättning för flera av medlemsstater att ställa sig bakom de omfattande fiskerestriktionerna i , och förordningen och uttalandet är således att ses som ett paket. Kommissionen presenterade därefter ett förslag till förordning (KOM (2019) 564) som innebär ändringar i dels och rådets förordning (EU) 2016/1139 innehållande en flerårsplan för torsk, sill/strömming och skarpsill i , dels och rådets förordning (EU) 208/2014 om EU:s havs- och fiskerifond för , EHFF-förordningen. De föreslagna ändringarna av EHFF-förordningen 2014–2020 går ut på att återinföra möjlighet att stödja permanent upphörande av fiskeverksamhet genom skrotning när det gäller fiskare som är beroende av fiske efter östlig Östersjötorsk. Allmän stödmöjlighet till skrotning genom EHFF fasades ut . Syftet med förslaget är att ge medlemsstaterna ett finansiellt verktyg för att uppnå balans mellan flottkapaciteten och fiskemöjligheterna och i förlängning skapa en hållbar förvaltning av fiskbestånden i . Då inga nya medel tillförs EHFF i detta sammanhang är det nödvändigt att skapa flexibilitet för medlemsstaterna att omfördela vissa öronmärkta medel inom sina operativa program dock inte medel avsedda för kontroll och tillsyn samt datainsamling. De föreslagna ändringarna av den fleråriga planen för bestånden av torsk, sill/strömming och skarpsill i , Östersjöplanen, innebär dels förslag om införandet av kapacitetsbegränsningar för fartyg som fiskar eller har fiskat efter östlig torsk, dels förslag avseende kontroll av fartyg med fiskemöjligheter för östlig östersjötorsk samt förslag avseende datainsamling för östlig torsk. En kompromiss arbetades fram i rådet under det finländska ordförandeskapet . Kompromissförslaget innebär, helt i linje med det politiska gemensamma uttalandet vid rådsmötet , en utvidgning av möjligheterna för skrotningsstöd till att även omfatta de fartyg som fiskat västlig torsk och västlig sill (och inte enbart fartyg som fiskat östlig torsk). Kompromissförslaget var även väsentligt förenklat och flera av de föreslagna åtgärderna avseende kontroll och datainsamling hade strukits då en majoritet av medlemsstaterna ifrågasatt att de skulle vara ändamålsenliga, 7 (8) proportionerliga och kostnadseffektiva jämfört med nuvarande regelverk. Kommissionen har inte kunnat visa på motsatsen. Rådet, inklusive , ställde sig bakom en allmän inriktning med detta innehåll vid Jordbruks- och fiskerådet . fastställde inställning först varför inga trepartssamtal kunnat inledas mellan EU:s institutioner under det kroatiska ordförandeskapet. Datum för tidigare behandling i : Frågan om ändring av Östersjöplanen/EHFF för 2014-2020 har varit föremål för information till Miljö-och och samråd med . Fortsatt behandling av ärendet: Det har aviserats att trepartssamtal mellan EU:s institutioner kommer att inledas under det tyska ordförandeskapet när det gäller frågan om ändring av Östersjöplanen/EHFF för 2014-2020. Faktapromemoria: FaktaPM2019/20:FPM8. 8 (8)