rfr · H70WRFR6 · 2020-01-01 00:00:00 — När det gäller vart företagen exporterar konstaterade att endast vart fjärde företag som exporterar gör det till marknader utanför . De största hindren som företagen upplevde vid internationalisering var brist på resurser inom företag tillsammans med höga kostnader samt brist på nätverk. Hindren skiljer sig dock åt beroende på bransch, företagsstorlek eller hur moget företa- get i fråga är. drog flera slutsatser av undersökningen, bl.a. att främjandesystemet borde anpassas till morgondagens ekonomi där bl.a. änd- rade mönster framkommit som att tjänstehandeln växer betydligt snabbare än varuhandeln och att delar av tjänstehandeln snabbt nått en global marknad ge- nom digitaliseringen. Enligt är det därför viktigt att främjande- systemet förstår de nya skeendena i ekonomin för att kunna hjälpa även fram- växande branscher som har andra behov än de redan etablerade. Vidare fram- höll att åtgärderna behöver anpassas till branschernas eller de enskilda företagens behov om de ska få önskad effekt då företagens behov är så pass olika. menade att en viktig grupp att rikta insatser mot 11BUSINESS UR FÖRETAGENS PERSPEKTIV är de lite större småföretagen med 10–49 anställda som mer genomgående mö- ter stora hinder för tillväxt och internationalisering och där andelen exportfö- retag minskat . publicerade en ny delrapport om företagens villkor och verklighet med fokus på nya trender inom export och import (Till- växtverket 2018). Undersökningen visar bl.a. att andelen små och medelstora företag som är internationella totalt sett ökade från . Ökningen beror främst på att fler företag importerar, medan andelen som exporterar i princip är oförändrad. har andelen expor- terande soloföretag ökat . Vidare konstaterade att internationellt inriktade företag generellt möter större till- växthinder än andra företag. Det gäller särskilt företag som vill växa. De största specifika hindren för internationalisering är enligt företagen själva brist på resurser i företaget, kostnader för internationalisering samt brist på kontak- ter och nätverk. Vilka hinder som anses vara störst skiljer sig mellan företag i olika branscher. Det finns även skillnader mellan företag med olika storlek. menade därför, som tidigare, att exportfrämjande insatser måste anpassas till företagens branschtillhörighet och storlek för att vara effektiva. har ett antal rekommendationer i rapporten, bl.a. att fokusera mer på internationaliseringen i de allra minsta företagen, då det är exporten från soloföretag som ökat snabbast , och bättre regional export- statistik. Svenskt Näringslivs utvärdering av regeringens exportstrategi publicerade en utvärdering av regering- ens exportstrategi (2017) där man bl.a. hade följande syn- punkter på främjandet och exportstrategin: att det inte i första hand är mer pengar till främjande som efterlyses utan snarare ett efterfrågestyrt främjande med väl utformade och konstandseffektiva insatser, att främjandet bör breddas och även privata aktörer användas och att Statskontorets rapport om överlapp- ningar i exportfrämjandet bör kompletteras med en avnämarundersökning samt ett skarpt förslag för att renodla statliga främjares roller. Insatserna bör ses över så att de kompletterar varandra snarare än konkurrerar med varandra. Vidare anser att det bör utredas om de medelstora företa- gen får det stöd som de behöver för fortsatt expansion på utlandsmarknaderna och att ökade insatser behövs för investeringsfrämjandet. konstaterade att deras undersökning bl.a. visar att majoriteten av företagen inte märkt av någon förändring i exportfrämjandet sedan exportstrategin infördes . Undersökningen visar också att kännedomen är låg hos företagen om var man kan få hjälp och att företagen efterfrågar verktyg för praktisk export utifrån exporttekniska regler om certifiering, standardisering och tullfrågor. ansåg därför att Business roll kunde utökas med ett större statligt mandat att erbjuda mer av denna typ av hands on-rådgivning till företag. Undersökningen visade också att det stöd som erbjuds på 11 BUSINESS UR FÖRETAGENS PERSPEKTIV /utland och via regionala exportcentrum är bra men att mer stöd behövs, bl.a. när det gäller investeringsfrämjandet. Vidare visade undersök- ningen att regionala exportcentrum bör vara fysiska och inte bara virtuella. lyfte också fram att det hade varit önskvärt inför framta- gandet av exportstrategin att regeringen låtit utföra en ordentlig genomlysning och analys av hela det statliga främjandet, styrningen och dess organisering. Investerande företags upplevelser av Business tjänster Inom ramen för denna uppföljning har det inte varit möjligt att genomföra en enkätundersökning eller intervjuer med investerande företag för att få svar på hur de ser på Business tjänster. Gruppen noterar dock att Business har genomfört intervjuer med ledande företrädare för ett tjugotal fö- retag som Business varit i kontakt med i samband med etablering eller expansion i (2019). Intervjuerna genomfördes mellan . Urvalet av företag var jämnt fördelat mellan Business investeringsområden inom ramen för kompetensdrivna, resursdrivna och marknadsdrivna investeringar. Intervju- erna har gjorts främst med företag inom verkstadsindustrin, livsvetenskap och detaljhandeln. Business uppger att det i intervjuerna framkommer föl- jande när det gäller företagens syn på Business tjänster: •Kontakterna med Business kännetecknas av ett bra, serviceinrik- tat, lyhört och trevligt bemötande. Företagen upplever att de får snabba leveranser med relevant och intressant information. •Business får även ett gott betyg för att man respekterar den ibland långa tid det tar att fatta investeringsbeslut och att uppmärksamma ”alla” investeringar och expansioner, inte endast de som faller inom ramen för strama kriterier (t.ex. tillverkning). I de fall där företagen haft kontakt med investeringsfrämjande organisationer i andra länder framhåller de att dessa har påtagligt sämre servicenivå än Business , och kan återkomma med besked som att ”man inte har den informationen”. •I vissa intervjuer har det framkommit att det inte alltid är tydligt för före- tagen vilka organisationer som har gjort vad – Business , dess re- gionala partner eller andra offentliga aktörer. Detta uppges dock inte vara ett problem så länge tjänsterna och interaktionen med företagen är tydliga och av hög kvalitet. Genom en process som utvärderar de investeringar i vilka Business är delaktiga styr Business sin verksamhet mot att fler högkvalitativa in- vesteringar ska göras. Processen ska ge vägledning för prioriteringar i både det 11BUSINESS UR FÖRETAGENS PERSPEKTIV löpande och det långsiktiga arbetet, samt utvärdera resultaten av den invester- ingsfrämjande verksamheten. Modellen ska bidra till att styra Business Swe- dens verksamhet mot de strategiska och operativa målen (effektmål), att Busi- ness medverkar till strategiskt viktiga investeringar (kvalitet) samt levererar tjänster med högt mervärde (kundnöjdhet). Kundnöjdheten mäts genom att arbetet med varje enskild investering betygsätts av det utländska företaget i en enkät.183 Av förklarliga skäl baseras resultatet på ett lägre antal respondenter jämfört med motsvarande index för exportfrämjandet. Kund- nöjdhetsindex för investeringsfrämjandet ligger på en hög och stabil nivå. Siff- ran var 88 , och mycket små variationer förekom –2018. Diagram 3 NKI investerande företag 2013–2018 Källa: Sammanställning av uppgifter i Business redovisning av statens uppdrag till Business . saknas det uppgifter om svarande, och varierar antalet sva- rande mellan 55 och 70 och var som lägst 2017 och som högst 2018. Svarsfrekvens anges inte (dvs. hur stor andel av dem som ombetts lämna omdöme som gjort det). 183Redovisning av statens uppdrag till Business , s. 41 f. Betänkande 2005/06:KU21 i en ny tid Betänkande 2011/12:NU23 Gemensam organisation för export- och invester- ingsfrämjande Betänkande 2013/14:NU13 om statens främjandein- satser för export Betänkande 2019/20:NU1 Utgiftsområde 24 Näringsliv Betänkande 2019/20:NU5 om regionala exportcentrum Framställning 2005/06:RS3 i en ny tid Motion 2011/12:N6 med anledning av prop. 2011/12:92 Gemensam organi- sation för export- och investeringsfrämjande av m.fl. (S) Proposition 2011/12:92 Gemensam organisation för export- och invester- ingsfrämjande Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24 Proposition 2013/14:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24 Proposition 2014/15:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24 Propositionen 2014/15:99 Vårändringsbudget Proposition 2015/16:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24 Proposition 2016/17:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24 Proposition 2017/18:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24 Proposition 2018/19:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24 Proposition 2018/19:99 Vårändringsbudget Proposition 2019/20:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 24 Protokoll 2016/17:27 Protokoll näringsutskottets sammanträde, Skrivelse 2015/16:48 Regeringens exportstrategi Dokument från regeringen och Förordning (2007:1220) med instruktion för Myndigheten för utländska inve- steringar i Kommittédirektiv 1999:69 Det statliga exportfrämjandet genom exportråd Kommittédirektiv 2001:2 Utvärdering av verksamheten vid Delegationen för utländska investeringar i Kommittédirektiv 2007:101 Den svenska exportens utveckling Kommittédirektiv 2007:124 Tilläggsdirektiv till utredningen om den svenska exportens utveckling Kommittédirektiv 2009:67 Översyn av utrikesförvaltningen Kommittédirektiv 2010:6 Tilläggsdirektiv till Kommittédirektiv 2010:99 Tilläggsdirektiv till Utrikesförvaltningsutred- ningen Kommittédirektiv 2018:3 Ett effektivt offentligt främjande av utländska inve- steringar Kommittédirektiv 2018:113 Tilläggsdirektiv till Utredningen för ett effektivt offentligt främjande av utländska investeringar Regleringsbrev för avseende anslag 2:3 Exportfrämjande verksamhet Regleringsbrev för avseende Myndigheten för utländska in- vesteringar i Regleringsbrev för avseende Myndigheten för utländska in- vesteringar i (ändringsbeslut ) Regleringsbrev för avseende anslag 2:3 Exportfrämjande verksamhet Regleringsbrev för avseende anslag 2:4 Investeringsfräm- jande Regleringsbrev för avseende anslag 2:4 Investeringsfräm- jande (ändringsbeslut ) Regleringsbrev för avseende anslag 2:4 Investeringsfräm- jande Regleringsbrev för avseende anslag 2:4 Investeringsfräm- jande (ändringsbeslut ) Regleringsbrev för avseende anslag 2:4 Investeringsfräm- jande Regleringsbrev för avseende anslag 2:4 Investeringsfräm- jande (ändringsbeslut ) Regleringsbrev för avseende anslag 2:3 Exportfrämjande verksamhet Regleringsbrev för avseende anslag 2:3 Exportfrämjande verksamhet Regleringsbrev för avseende anslag 2:3 Exportfrämjande verksamhet (ändringsbeslut ) Regleringsbrev för avseende anslag 2:3 Exportfrämjande verksamhet (ändringsbeslut ) Regleringsbrev för avseende anslagen 2:3 och 2:4 Regleringsbrev för avseende anslagen 2:3 och 2:4 (ändrings- beslut ) Regleringsbrev för avseende anslagen 2:3 och 2:4 (ändrings- beslut ) Regleringsbrev för avseende anslagen 2:3 och 2:4 Exportfrämjande verksamhet resp. Importfrämjande. Regleringsbrev för avseende anslagen 2:3 och 2:4 Exportfrämjande verksamhet resp. Importfrämjande (ändringsbeslut 2017- 06-22). Regleringsbrev för avseende anslagen 2:3 och 2:4 Exportfrämjande verksamhet resp. Investeringsfrämjande Regleringsbrev för avseende anslagen 2:3 och 2:4 Exportfrämjande verksamhet resp. Investeringsfrämjande (ändringsbeslut ) Regleringsbrev för avseende anslagen 2:3 och 2:4 Exportfrämjande verksamhet resp. Investeringsfrämjande (ändringsbeslut ) Regleringsbrev för avseende anslagen 2:3 och 2:4 Exportfrämjande verksamhet resp. Investeringsfrämjande Regleringsbrev för avseende anslagen 2:3 och 2:4 Exportfrämjande verksamhet resp. Investeringsfrämjande (ändringsbeslut ) Riktlinjer för avseende exportråd Riktlinjer för för avse- ende exportfrämjande verksamhet Riktlinjer för för avseende investeringsfrämjande verksamhet Riktlinjer för för avseende exportfrämjande verksamhet Riktlinjer för för avseende investeringsfrämjande verksamhet Riktlinjer för för avseende exportfrämjande verksamhet Riktlinjer för för avseende investeringsfrämjande verksamhet Riktlinjer för för avseende export- och investeringsfrämjande verksamhet Riktlinjer för för avseende export- och investeringsfrämjande verksamhet Riktlinjer för för avseende export- och investeringsfrämjande verksamhet Riktlinjer för för avseende export- och investeringsfrämjande verksamhet Riktlinjer för för avseende export- och investeringsfrämjande verksamhet (2016) Genomförandet av XPS [Exportstrategin] – status Ändring av riktlinjer för avseende exportråd (2012- 07-12) Ändring av riktlinjer för avseende exportråd (2012- 11-22) Ändring av riktlinjer för avseende export- och inve- steringsråds exportfrämjande verksamhet Offentliga utredningar (SOU, Ds) SOU 2000:102 Expert på export? SOU 2001:109 Statens roll för att främja viktiga utländska investeringar i Ds 2008:82 i världen – Rapport från SOU 2008:90 Svensk export och internationalisering – Utveckling, utma- ningar, företagsklimat och främjande Ds 2009:21 Bortom krisen. Ds 2009:35 Vad kräver krisen av främjandet? SOU 2010:32 i världsklass – En mer flexibel utrikesrepre- sentation SOU 2011:21 i världsklass Ds 2011:29 Översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjande SOU 2018:56 Bättre kommunikation för fler investeringar SOU 2019:21 Effektivt investeringsfrämjande för hela Dokument från (Business Redovisning av statens uppdrag till – Redovisning av statens uppdrag till Business Exportfrämjande Verk- Redovisning av statens uppdrag till Business Investeringsfrämjande – Redovisning av statens uppdrag till Business Exportfrämjande – Redovisning av statens uppdrag till Business Investeringsfrämjande – Redovisning av statens uppdrag till Business Exportfrämjande – Redovisning av statens uppdrag till Business Investeringsfrämjande – Redovisning av statens uppdrag till Business – Redovisning av statens uppdrag till Business – Redovisning av statens uppdrag till Business – Statens årsuppdrag till Budgetunderlag för Statens årsuppdrag till Business för export- och investeringsfräm- jande verksamhet Budgetunderlag för Statens årsuppdrag till Business för export- och investeringsfräm- jande verksamhet Budgetunderlag för Statens årsuppdrag till Business för export- och investeringsfräm- jande verksamhet Budgetunderlag för Statens årsuppdrag till Business för export- och investeringsfräm- jande verksamhet Budgetunderlag för Statens årsuppdrag till Business för export- och investeringsfräm- jande verksamhet Budgetunderlag för Statens årsuppdrag till Business för export- och investeringsfräm- jande verksamhet Budgetunderlag för Statens årsuppdrag till Business för export- och investeringsfräm- jande verksamhet Budgetunderlag för Stadgar för (rådet) fastställda (2019) Business företagsinter- vjuer för investeringsfrämjandet 2018/19, Invest Remissvar Översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, han- dels- och investeringsfrämjande (Ds 2011:29), Invest (2012 a) Uppdrag att förbereda och genomföra överföring av Invest verksamhet till exportråd, delredovisning Invest (2012 b) Uppdrag att förbereda och genomföra överföring av Invest verksamhet till exportråd, slutredovisning . Tjänstgöringsjournaler (förvaras hos ) Tjänstgöringsjournaler (förvaras hos ) Dokument från () Stadgar för gällande från 1 no- vember 1972 med ändringar , , 22 de- cember 2015 samt ägarpolicy för Business , styrelsebeslut, Verksamhetsberättelse för tiden – Verksamhetsberättelse för tiden – Verksamhetsberättelse för tiden – Verksamhetsberättelse för tiden – Verksamhetsberättelse för tiden – Verksamhetsberättelse för tiden – Verksamhetsberättelse för tiden – Övriga skriftliga referenser (myndighetsrapporter m.m.) (2007) Oberoende översyn av export- och investe- ringsfrämjande åtgärder, Avtal om (enligt utkast i prop. 2011/12:92) (2013a), Plan för avveckling av Myndigheten för utländska investeringar i (), delredovisning (2013b), Slutrapport: Avveckling av Myndigheten för utländska investeringar i , Företagarna (2015) Exportfrämjande och internationalisering – De mindre företagens behov och möjligheter, (2019) Rapport utrikeshandel med varor och tjänster samt direktinvesteringar, (2013) På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export, RiR 2013:10 (2019) Regionala exportcentrum – en del av export- strategi, RiR 2019:3 Statskontoret (2011) Investeringsfrämjande i fjärran – en översyn av Invest Kinaverksamhet, rapport 2011:35 Statskontoret (2016) Kartläggning av överlappningar i statligt exportfräm- jande, rapport 2016:4 (2017) Näringslivets exportstrategidag 2017. Näringsli- vets utvärdering av Regeringens exportstrategi, . Tillväxtanalys (2014) Effekter av statens främjandeinsatser för international- isering – utveckling av mätmetoder och indikatorer, delrapport, rapport 2014:07 Tillväxtanalys (2015) Effekter av statens främjandeinsatser för international- isering – Slutrapport: utveckling av mätmetoder och indikatorer, rapport 2015:03 (2015) Näringslivets internationalisering tar nya vägar. Före- tagens villkor och verklighet 2014. (2018) Nya trender inom export och import. Rapport 0261 Nummer 8 i serien om Företagens villkor och verklighet. Näringspolitisk expert handelsfrämjande och arbetsmarknad, Verkställande direktör och ledamot av , Chefsekonom, ledamot i och i representantskapet, samt . och Business Development Manager , Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) Chef internationella sekretariatet, och Arbetsgruppen exportstrategi/handelsfrämjande, allmänna utrikeshandelsförening, SAU F.d. ordförande och f.d. ledamot i representantskapet, Ordförande och ledamot i representantskapet, Policyansvarig för handels- och investeringsfrågor, flertal intervjuer och korrespondens , 2018 och 2019. Styrelseledamot och ledamot i representantskapet, och (Business ) – styrelse Adelsohn , f.d. styrelseledamot, Arnegård , styrelseledamot, Häussling , styrelseledamot, flertal intervjuer 2017, 2018 och 2019 Rankka , styrelseledamot, Rembe, , f.d. styrelseledamot , , f.d. styrelseledamot, , , f.d. styrelseledamot, (Business ) – ledning och organisation Chef ekonomi och finans, våren och Chef investeringsfrämjande och region , och Chef statliga uppdraget, våren och och Chef finansieringsfrågor och utvärdering, Chef strategi, våren och Chef och samverkan (), Ekonomichef (), Handelssekreterare , Handelssekreterare och , Handelssekreterare , Handelssekreterare , Senior projektledare, ett flertal intervjuer , 2018 och 2019 Specialist statliga uppdraget, Enhetschef produkter och marknader, och Departementsråd enheten för främjande och hållbart företagande, och samt e-postkorrespondens . Chef enheten för främjande och hållbart företagande och ledamot i represen- tantskapet, Utrikesråd för handelsfrågor, F.d. utrikesråd för handelsfrågor, Nedan beskrivs exportstrategins 22 åtgärdsområden utifrån hur de presentera- des för i regeringens skrivelse om exportstrategin (skr. 2015/16:48). För att förbättra samordningen och tydliggöra informationen och ansvarsför- delningen i statens stöd för export och internationalisering skapar regeringen en funktionell och samlad struktur för allt statligt arbete för att stödja närings- livets export och internationalisering, det s.k. I denna ska det ingå representanter för relevanta departement, centrala statliga myndigheter, organisationer och statliga bolag med uppdrag att stödja näringslivets export och internationalisering. Team ska bjuda in näringslivet inklusive branschorganisationer till återkommande möten för att diskutera genomföran- det av exportstrategin och aktuella frågor. Ökad närvaro på tillväxtmarknaderna Regeringen vill göra mer för att underlätta inte minst för små och medelstora företag på de nya tillväxtmarknaderna. Viktiga insatser omfattar t.ex. att öppna dörrar till beslutsfattare och inköpare, kontaktskapande och förtroendebyg- gande åtgärder, Sverigeinformation, stöd med att hantera handelshinder och konkret hjälp att hitta potentiella kunder, agenter och affärspartner. Reger- ingen aviserar också en ambition att öppna nya ambassader och generalkon- sulat på viktiga marknader och i viktiga städer. export- och invester- ingsråd (Business ) ska också kunna öka sin närvaro på tillväxtmark- nader genom att de får ökade resurser för detta. Regionala exportcentrum – En dörr in” till exportrådgivning För att komma åt problemet med att många små och medelstora företag upp- lever att det är svårt att hitta rätt bland de olika offentliga aktörer som på olika sätt ger stöd till företag inom affärsutveckling och internationalisering ska re- geringen skapa regionala exportcentrum. Dessa ska etableras tillsammans med regionala och lokala kontor för (), Business , (), och andra relevanta or- ganisationer. Utformningen ska ske i samarbete med de regionalt tillväxtan- svariga. Business nätverk av regionala exportrådgivare ska också för- stärkas så att exportrådgivning kan tillhandahållas i hela landet. Digital exportinformation – ”Ett enda fönster” För att öka kunskapen om utbudet av de tjänster som staten erbjuder företag för att öka sin export och internationalisering avser regeringen också att skapa BILAGA 1 ÅTGÄRDSOMRÅDEN INOM EXPORTSTRATEGIN en digital ingång för exportrådgivning och service där hela det offentliga ut- budet av stöd på området samlas. Stärk viljan att exportera För att upplysa företagen om det stöd som finns att få ska regeringen genom- föra en informationskampanj. Inom ramen för informationskampanjen avser regeringen även att arbeta för att påverka attityderna till export och enskilda marknader. Regeringen anför att det finns en del problem kring finansiering och kreditgiv- ning framför allt för små och medelstora företag. För att finna möjliga lös- ningar till dessa problem ska det tillsättas en arbetsgrupp mellan de viktigaste statliga aktörerna på området och affärsbankerna som tillsammans ska identi- fiera skälen till problemen och föreslå möjliga lösningar på dessa. Gruppen ska ledas gemensamt av AB () och . Vidare uppmanar regeringen och att öka sin marknadsföring gente- mot små och medelstora företag och ska utöka sitt samarbete med EKN och SEK. För att öka exporten av stora system, t.ex. modernisering och utbyggnad av infrastruktur och system, avser regeringen att skapa projektgrupper för varje enskild stor affär med medverkan från berörda företag, och relevanta myndigheter. Vidare ska Business ges i uppdrag att tillsam- mans med intresserade företag löpande identifiera de största globala affärer som har störst potential för svensk export och sysselsättning i . Övergång från bistånd till bredare ekonomiskt samarbete För att ska bli bättre på att hantera övergången från bistånd till handel anser regeringen att exportfrämjande insatser bör samordnas med utvecklings- samarbetet inom sektorer och länder där det finns både ett behov av utveck- lingssamarbete samt en svensk resursbas. Regeringen avser vidare att välja ut fem pilotländer för att testa hur övergången från bistånds- till handelsbaserade relationer kan hanteras strategiskt. Ökat utbyte med internationella organisationer För att och svenska företag ska kunna hävda sig bättre i upphandlingar av infrastruktur och stora systemlösningar i utvecklings- och övergångseko- nomier behöver det enligt regeringen utvecklas ett mer systematiskt angrepps- sätt. Regeringen avser bl.a. att ta fram en samlad strategi för en ökad svensk försäljning av varor och tjänster till FN-systemet, de internationella finansiella ÅTGÄRDSOMRÅDEN INOM EXPORTSTRATEGIN BILAGA 1 institutionerna och EU:s externa utvecklings- och samarbetsprogram. Vidare ska ett långsiktigt arbete inledas för att påverka och förändra FN-systemets upphandlingskrav så att långsiktighet och hållbarhet i högre grad vägs in i be- sluten. Det ska vara enkelt att importera och exportera