rfr · H80WRFR2 · 2020-11-25 00:00:00 — Det observeras endast små skillnader i hur kommunerna uppfattar informationen från myndigheterna. av kommunerna svarade att myndigheterna (och ) har gett ”ganska bra” eller ”mycket bra” information och svar. Av kommunerna svarar respektive att respektive information har varit ”ganska dålig” eller ”mycket dålig”. En majoritet av kommunerna med fler än 100 000 invånare kan inte bedöma om informationen från och har varit bra eller dålig. 11.2.3Migrationsverkets och information till kommunerna när det gäller gymnasial utbildning Av enkätsvaren framkommer det att av kommunerna anser att informationen och svaren på frågor från har varit ”mycket bra” eller ”ganska bra”. har svarat ”ganska dålig” eller ”mycket dålig” på denna fråga. av kommunerna kunde inte bedöma om informationen och svaren har varit bra eller dåliga. 11 SAMVERKAN OCH ANSVARSFÖRDELNING Diagram 22 Kommunernas uppfattning om information och svar på frågor kring gymnasial utbildning till personer i målgruppen Av diagrammet nedan framgår det att kommunerna anser att information och svar på frågor från (jämfört med information från ) har varit ett bättre stöd i tillämpningen av tillfälliga lagen. respektive av kommunerna svarade att informationen har varit ”mycket bra” eller ”ganska bra”. Av kommunerna svarade att informationen har varit ”ganska dålig” eller ”mycket dålig”. av kommunerna kunde dock inte bedöma om informationen och svaren på frågorna har varit bra eller dåliga. 11 SAMVERKAN OCH ANSVARSFÖRDELNING Diagram 23 Kommunernas uppfattning om information och svar på frågor kring gymnasial utbildning till personer i målgruppen Cirka 25 av de kommuner som svarade har kommenterat myndigheternas information om lagstiftningen och tillämpningen av reglerna. Flertalet av kommunerna, såväl stora som små, är kritiska till den information och det stöd som de har fått från myndigheterna, framför allt från . Kritiken som riktas mot är att kommunerna har fått oklara besked när det gäller vilka uppgifter som myndigheten vill ha in, olika och osäkra besked beroende på vilken handläggare som de har pratat med samt bristande information. Andra kommentarer är att kommunerna har fått söka information för att hålla sig uppdaterade, t.ex. via myndigheternas webbplatser, att länsstyrelsernas träffar har varit till viss hjälp och att elevhälsan har fått en ökad arbetsbelastning. Ett par kommuner tar upp att framför allt SKR har varit ett stöd i frågor som rör gymnasial utbildning. Därutöver anger ett tiotal kommuner att det inte går att få specifik information från om vilka personer som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 16 f § tillfälliga lagen. Gruppen som beviljas ett sådant uppehållstillstånd är svår att urskilja från övriga elever som har beviljats t.ex. permanent uppehållstillstånd. Flera kommuner menar att de inte vet om personerna ingår i målgruppen och var i processen de befinner sig, dvs. om de har fått ett första beslut, om de väntar på beslut eller om de har ansökt om förlängt tidsbegränsat uppehållstillstånd. Det får till följd att kommunerna och skolorna har svårt att ge gruppen erforderligt stöd. 12 Iakttagelser och bedömningar I uppföljningen behandlas ändringar av tillfälliga lagen som trädde i kraft , i huvudsak bestämmelsen som innebär att personer som har fått, eller annars skulle få, ett beslut om utvisning ska kunna beviljas tidsbegränsat uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå om vissa villkor är uppfyllda (16 f § tillfälliga lagen, se avsnitt 2.2). Uppföljningens övergripande syfte är att redovisa aktörernas tillämpning och därför inkluderas även anslutande lagstiftning, som kan röra frågor om t.ex. mottagande av asylsökande, bistånd, studier och studiestöd. Uppföljningen har fokus på ett antal centrala aktörer och vissa övriga aktörer. De centrala aktörerna är , , , , länsstyrelserna, kommunerna samt Kommuner och Regioner. Övriga aktörer är , , Lärarnas yrkesetiska råd, och . Uppföljningen behandlar delområdena 1) tillgänglig statistik om personerna i målgruppen, 2) val av gymnasieutbildning, tillgång till utbildningsplatser och skolpersonalens arbetssituation, 3) försörjning och boende samt 4) samverkan och ansvarsfördelning. Till detta kommer ett antal frågeställningar i anslutning till dessa delområden. Som ett stöd i arbetet med uppföljningen skickades två enkäter till samtliga kommuner i landet. Enkäterna omfattade frågor om dels ekonomiskt bistånd och boende, dels gymnasial utbildning. Information har även hämtats in genom intervjuer med berörda aktörer t.o.m. . Uppföljningen omfattar således ändringar av tillfälliga lagen som trädde i kraft . Avgränsningen innebär att uppföljningen inte omfattar gymnasieregler, enligt vilka jämförelsevis få personer fick tidsbegränsat uppehållstillstånd för studier. Det kan nämnas att tillfälliga lagen omfattar en bestämmelse som ger möjlighet bl.a. för den som har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd för studier att få permanent uppehållstillstånd om han eller hon kan försörja sig genom en anställning eller genom inkomster från näringsverksamhet. Ytterst få av dem som har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd för studier har nått så långt i tillståndsprocessen att en prövning av frågan om permanent uppehållstillstånd har blivit aktuell. Detta har bidragit till att denna uppföljning inte omfattar frågan om permanent uppehållstillstånd. Arbetsgruppen anser att det kan ligga ett värde i att genomföra en utvärdering som omfattar regeln om permanent 12 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR uppehållstillstånd för dem som har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd för studier − då detta är möjligt. Vidare har det av tidsmässiga skäl inte varit möjligt att inkludera även t.ex. civilsamhället i denna studie. Arbetsgruppen anser dock att civilsamhället har varit och är en betydelsefull aktör och att det därför vore värdefullt att titta närmare på den roll som civilsamhället har och har haft. Arbetsgruppen konstaterar att har bifallit nära 8 000 av de förstagångsansökningar om uppehållstillstånd enligt gymnasieregler som verket har fått in (enligt statistik ). Knappt 7 500 av personerna har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 16 f § tillfälliga lagen, medan övriga beviljats tillstånd på annan grund, t.ex. av skyddsskäl. Hur stor andel av målgruppen dessa 8 000 personer utgör går inte med säkerhet att uttala sig om. Målgruppen hade beräknats omfatta ca 9 000 personer men ca 11 800 personer ansökte. Differensen kan bero på att målgruppen var större än beräknat. Den kan också bero på att justeringar av det föreslagna regelverket gjorde målgruppen större än beräknat. Skillnaden kan även bero på att personer utanför målgruppen ansökte, eller en kombination av de nämnda omständigheterna. Oavsett detta menar arbetsgruppen att syftet med gymnasieregler får anses uppnått, nämligen att så många som möjligt i målgruppen kan beviljas ett uppehållstillstånd för gymnasiestudier, ett uppehållstillstånd som sedan kan leda till möjlighet att söka arbete, etablera sig på arbetsmarknaden och beviljas permanent uppehållstillstånd vid försörjning. hade det till kommit in drygt 6 000 förlängningsansökningar från personer som har beviljats uppehållstillstånd med stöd av 16 f § tillfälliga lagen. har bifallit drygt 3 400 ansökningar av totalt nästan 3 700 avgjorda ärenden. Få förlängningsansökningar har avslagits (ca 200). Arbetsgruppen konstaterar att en övervägande del av de förlängda tillstånden (ca 2 900) har beviljats enligt 16 d § tillfälliga lagen, vilket innebär ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som gäller utöver den tid som återstår av utbildningen. Av övriga förlängningsansökningar har drygt 500 beviljats med stöd av 16 h § tillfälliga lagen, dvs. för dem som studerar på ett introduktionsprogram. Dessa uppehållstillstånd gäller . 12.3 Boende och försörjning Arbetsgruppen konstaterar att det finns en stor variation i boendesituationen mellan såväl olika kommunstorlekar som kommuner i en och samma kommunstorlek. Det kan dock sägas att andelen personer som flyttar runt 12 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR mellan temporära boenden eller befinner sig i akut hemlöshet ökar med kommunstorleken. Det framkommer också att det finns en stor osäkerhet om boendesituationen i större kommuner. Av 23 svarande kommuner med 50 000−100 000 invånare anger 9 att de inte vet hur många som saknar ett stadigvarande boende. 2 svarar att antalet är mellan 21 och 50 medan övriga anger ett mindre antal. Av 11 svarande kommuner med minst 100 000 invånare anger 7 att de inte vet hur många av personerna i målgruppen som saknar ett stadigvarande boende. 3 svarar att antalet är mellan 21 och 50 medan övriga anger ett mindre antal. kan framhållas att 65 av 88 svarande kommuner med mindre än 15 000 invånare anger att ingen person i målgruppen saknar stadigvarande boende. Bland kommuner med 25 000–50 000 invånare anger nästan hälften av de svarande att personerna i målgruppen har stadigvarande boende. Arbetsgruppen noterar att flertalet personer i målgruppen har ordnat sitt boende utan hjälp från kommunen. av kommunerna har vidtagit särskilda åtgärder för att ha beredskap för att kunna tillhandahålla boende till personer i målgruppen genom att t.ex. använda lediga lägenheter i kommunen och samverka med civilsamhället. Boendesituationen för ca 500 personer i målgruppen löstes genom samverkan med civilsamhället när personerna fick flytta ut från Migrationsverkets anläggningsboenden. Civilsamhället tar således ett stort ansvar för målgruppens boende. I enlighet med vad arbetsgruppen uttryckt inledningsvis vore det värdefullt med en fördjupad granskning framöver om vilket ansvar civilsamhället har tagit för gruppen. I uppföljningen framkommer att av personerna i målgruppen hade fått studiehjälp, studiemedel eller båda dessa studiestödsformer. När det gäller studiemedel hade 3 360 personer beviljats grundbidrag och 2 505 personer beviljats högre bidrag (en person kan ha både grundbidrag och högre bidrag, men inte ). Ungefär fyra femtedelar av dem med grundbidrag och tre fjärdedelar av dem med det högre bidraget hade också lån. Arbetsgruppen konstaterar att antalet avslag var lågt för båda studiestödsformerna. Av statistik från framgår det att ca 230 personer fick avslag på sin ansökan om studiemedel . De vanligaste skälen för avslag var för låg studietakt (95 avslag) och att de sökande hade dubbla stöd (44 avslag). Otillräckliga studieresultat med studiemedel ledde till ett tjugotal avslag. Även att personen inte uppfyllde kravet på minimigräns för studietid ledde till avslag i ett tjugotal fall. När det gäller förhållandet mellan studiestöd och bistånd anger flertalet kommuner att de ”i mycket hög grad” ställer krav på att personer som har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd för studier ska ansöka om studiehjälp () eller studiemedel () innan ekonomiskt bistånd kan 12 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR beviljas enligt socialtjänstlagen. Arbetsgruppen konstaterar att 167 kommuner anger att de beviljat ekonomiskt bistånd till personer i målgruppen medan tre kommuner anger att de inte har beviljat målgruppen något ekonomiskt bistånd. 22 kommuner anger att de saknar uppgifter. Av uppföljningen framgår det att hälften av kommunerna har vidtagit särskilda åtgärder för att tillgodose målgruppens efterfrågan på utbildningsplatser. Bland kommuner med fler än 100 000 invånare uppger att de har vidtagit särskilda åtgärder. Arbetsgruppen konstaterar att av personerna i målgruppen går introduktionsprogram i gymnasieskolan, yrkesprogram i gymnasieskolan eller sammanhållen yrkesutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen. Studier på sammanhållen yrkesutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen, som kommunerna inte är skyldiga att erbjuda, är vanligast förekommande i kommuner med fler än 100 000 invånare (). Yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan är vanligast i kommuner med 50 000–100 000 invånare (). I kommuner med 15 000–25 000 invånare är introduktionsprogram i gymnasieskolan vanligast (). Av uppföljningen framgår att mellan av personerna i målgruppen delar aktivt i utbildningen i kommunerna i de tre minsta kommunstorlekarna. På grund av ett stort antal uteblivna svar från de större kommunerna är det svårt att bedöma utfallet där. rapportering till CSN bekräftar dock bilden av att den stora majoriteten av personerna i målgruppen deltar aktivt i utbildningen. föreskrifter om vad som avses med aktivt deltagande i en utbildning enligt tillfälliga lagen har välkomnats av de intervjuade. anges att det kvarstår problem med hur mycket frånvaro en person kan ha utan att det ses som ogiltig frånvaro. En återkommande synpunkt från några intervjuade, såsom och flera representanter för personalen i skolorna, är att skolpersonalens arbetssituation präglas av osäkerhet och att arbetsbelastningen har ökat, vilket påverkar arbetsmiljön negativt. Detta kan gälla t.ex. lärare, kuratorer, rektorer samt studie- och yrkesvägledare. Arbetsgruppen noterar att kommunerna uppger att både studie- och yrkesvägledarnas och lärarnas arbetsbelastning förefaller ha ökat. Skolpersonalens betygsättning och bedömning samt rapporteringen av närvaro i undervisningen upplevs ha en stor betydelse vid beslut om uppehållstillstånd. Synpunkter har lämnats om att det har förekommit hot mot enskilda lärare och att reglerna skapar en pressad arbetssituation med risk för otillbörlig påverkan. Arbetsgruppen konstaterar att flera av de intervjuade aktörerna anser att det inte är helt klart vilka gymnasieutbildningar som kan grunda rätt till uppehållstillstånd, framför allt gäller detta sammanhållen yrkesutbildning 12 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR inom den kommunala vuxenutbildningen. Skolpersonalen vet inte hur det migrationsrättsliga regelverket förhåller sig till skollagstiftningen, vilket orsakar problem vid utformningen av de sammanhållna yrkesutbildningarna. har på uppdrag av regeringen tagit fram förslag på sammanhållna yrkesutbildningar (yrkespaket). I redovisningen av regeringsuppdraget framgår att en person som väljer att gå ett nationellt yrkespaket ska vara trygg i att utbildningen består av kurser som motsvarar kraven för anställning. De nationella yrkespaketen ska kunna användas i hela landet. Vidare har på uppdrag av regeringen tagit fram en redovisning av utbildningar som legat till grund för uppehållstillstånd på grund av studier på gymnasial nivå. Arbetsgruppen konstaterar att tillfälliga lagens regler har påverkat skolornas verksamhet men att myndigheterna arbetar för att ge sitt stöd. Det förefaller som att planeringen av vissa elevers utbildning anpassas för att kunna ge möjlighet till uppehållstillstånd, och att även val av utbildning kan påverkas av utsikterna till uppehållstillstånd. Arbetsgruppen anser att skolpersonalens arbetssituation samt vad som framkommit om hot och risk för otillbörlig påverkan är bekymmersamt. 12.5 Samverkan och ansvarsfördelning Arbetsgruppen konstaterar att gymnasiereglerna i tillfälliga lagen och reglernas förhållande till anslutande regelområden är komplexa och svårtydda. I uppföljningen framhåller flera aktörer att en oklar ansvarsfördelning mellan dem har haft negativa effekter på den verksamhet de bedriver. Kommunerna anger att de har fått bristfälligt stöd från vissa aktörer. Arbetsgruppen har förståelse för de synpunkter som har framkommit men konstaterar att aktörerna har lagt ned mycket arbete på att lösa de tillämpningsfrågor som har uppkommit och att de olika samverkansformerna har bidragit till att lösa flera – om än inte alla – av de identifierade frågorna. Av uppföljningen framkommer att inrättade särskilda kanslier och ett kunskapscenter för att underlätta tillämpningen. Vidare framkommer att de centrala aktörerna har haft möten och dialoger för att skapa samsyn i frågor som rör gymnasiereglerna och anslutande regelområden. Bland annat noteras dialogen mellan myndighetschefer från 13 myndigheter (t.ex. och ) samt Kommuner och Regioner, som för ensamkommande barn tog initiativ . Aktörerna har angett att denna samverkan är värdefull. Det framkommer även att kommunerna har samverkat med civilsamhället för att lösa boendefrågor för målgruppen. Vidare noteras förslag på s.k. yrkespaket som ska ligga till grund för en yrkesinriktad yrkesutbildning som ska motsvara krav på nationell nivå och redovisning av utbildningar som legat till grund för uppehållstillstånd på grund av studier på gymnasial nivå. 12 IAKTTAGELSER OCH BEDÖMNINGAR har även tagit fram föreskrifter om vad som avses med aktivt deltagande i en ensamkommande barn och unga samt Kommuner och Regioners promemoria om ny möjlighet till uppehållstillstånd. Enligt arbetsgruppen har samverkan och det arbete som aktörerna lagt ned haft stor betydelse för att reglerna i tillfälliga lagen och anslutande regelområden ska kunna fungera så effektivt som möjligt, och detta arbete Betänkande 2015/16:SfU16 Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Betänkande 2016/17:SfU19 Kompletteringar av den tillfälliga lagen för uppehållstillstånd rörande studier på gymnasienivå. Betänkande 2016/17:SfU25 Ett sammanhållet mottagande med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Betänkande 2017/18:FiU49 Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd. Betänkande 2018/19:SfU26 Förlängning av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Yttrande 2017/18:SfU3y Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd. Proposition 2015/16:174 Tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Proposition 2016/17:133 Kompletteringar av den tillfälliga lagen för uppehållstillstånd rörande studier på gymnasienivå. Proposition 2016/17:172 Ett sammanhållet mottagande med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Proposition 2017/18:183 En gymnasieutbildning för alla. Proposition 2017/18:252 Extra ändringsbudget – Ny möjlighet till uppehållstillstånd. Proposition 2018/19:128 Förlängning av lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Riksdagsordningen (2014:801). Lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Studiestödslagen (1999:1395). Socialtjänstlagen (2001:453). Utlänningslagen (2005:716). 2020/21:RFR2 REFERENSER Skollagen (2010:800). Lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. Lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. Studiestödsförordningen (2000:655). Socialtjänstförordningen (2001:937). Förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Gymnasieförordningen (2010:2039). Förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Förordningen (2016:39) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning Förordningen (2016:850) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Förordningen (2017:193) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. föreskrifter (MIGRFS 2020:1) om vad som avses med att aktivt delta i en utbildning enligt lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i . Kammarrätten i , dom , mål nr 3270-18. CSN (2016). Svar på Utkast till lagrådsremiss Uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, , dnr 2016-110-8793. (2020). Gymnasielagens effekter för folkhögskolor samt deras lärare, , dnr 20/00275. (2020). Svar till Kommuner och Landsting på skrivelse Överläggning om och översyn av den så kallade gymnasielagen, Ju2019/03385/L7, . Länsstyrelserna (2019). Med uppehållstillstånd för studier – nationell kartläggning av situationen för ensamkommande unga med uppehållstillstånd för studier, meddelande nr 2019:9. Länsstyrelserna (2020). Länsstyrelsernas återrapportering av uppdrag 48 enligt regleringsbrevet , dnr 851-128-2019. (2017). Rättsligt ställningstagande angående prövning av rätten till permanent uppehållstillstånd enligt 17 § i lagen om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i , SR 19/2017. (2018). Rättsligt ställningstagande angående vilka som omfattas av 1 § första stycket 3 i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA), SR 36/2018. (2018). Rättsligt ställningstagande angående uppehållstillstånd för studier på gymnasial nivå, SR 40/2018. (2018). Rättslig kommentar angående 16 f § tillfälliga lagen, SR 41/2018. (2019). Rättsligt ställningstagande angående rätt till bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. för utlänningar som inte omfattas av lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning, SR 31/2019. (2019). Rättsligt ställningstagande angående tillämpningen av begreppet samma grund i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA) vid ansökan om fortsatt uppehållstillstånd, SR 07/2019. (2020). Redovisning av uppdrag 5 Utbildningar som legat till grund för uppehållstillstånd i regleringsbrev för enligt regeringsbeslut , dnr 1.1.1.1.1-2019-44911. (2018). Kommunernas beredskap – unga som får uppehållstillstånd enligt den nya gymnasielagen, artikelnummer . (2019). Unga som fått uppehållstillstånd enligt den nya gymnasielagen – lägesbild , , 12344/2019. Kommuner och Landsting (2018). Ny möjlighet till uppehållstillstånd, remissvar till , , dnr 18/00631. Kommuner och Landsting (2019a). Överläggning om och översyn av den så kallade gymnasielagen, skrivelse , dnr 19/01131. Kommuner och Landsting (2019b). Ny möjlighet till uppehållstillstånd – några frågor och svar om regelverket, kommunens skyldigheter och statlig ersättning m.m., pm , dnr 18/02982. 2020/21:RFR2 REFERENSER Kommuner och Regioner (2019c). Ny möjlighet till uppehållstillstånd – några frågor och svar om regelverket, kommunens skyldigheter och statlig ersättning m.m., , dnr 18/02982. (ämnesråd, enheten för integration och arbetet mot segregation), mejl . (all kommunikation med verksjurist rättsavdelningen), mejl , mejl , telefonintervju 2020- 03-19, mejl , mejl . (biträdande generalsekreterare), intervju . (tillväxtstrateg), Skype-intervju . (samordnare och socialsekreterare, socialförvaltningen), Skype-intervju . (rättssakkunnig, enheten för migrationsrätt) mejl 2020- 07-10. i (nationell samordnare integration/samordnare utvecklingsmedel, samhällsavdelningen), mejl . (verksjurist), telefonintervju . Lärarnas yrkesetiska råd (medlem i rådet), intervju . (enhetschef), mejl , och , (enhetschef, region väst/ansvarig för förlängningskansliet), mejl , , , , , , och , (enhetschef, region väst/ansvarig för förlängningskansliet, rättslig expert migrationsrättsenheten samt verksamhetsanalytiker planeringsavdelningen), Skype-intervju , (statistiksupport), mejl och . (förbundsordförande och utredare), Skype-intervju , (utredare), mejl . (2019). Underlag till socialförsäkringsutskottets utredare angående lagen om tillfälliga uppehållstillstånd, pm . (undervisningsråd 1, undervisningsråd 2, undervisningsråd 3 och jurist), Skype-intervju samt (undervisningsråd 1, enheten för vuxenutbildning), mejl . (enhetschef avdelningen för kunskapsstyrning för och för ensamkommande barn, utredare för ensamkommande barn och jurist enheten för socialjuridik), inter- vju , (enhetschef avdelningen för kunskapsstyrning för och för ensamkommande barn), mejl . Kommuner och Regioner (utredare avdelningen för utbildning och arbetsmarknad, förbundsjurist avdelningen för juridik/avdelningen för utbildning och arbetsmarknad samt handläggare avdelningen för vård och omsorg), möte , Skype-intervju , (utredare avdelningen för utbildning och arbetsmarknad), mejl , , (förbundsjurist avdelningen för juridik/avdelningen för utbildning och arbetsmarknad), mejl och mejl . (sekreterare), intervju . (utredare socialförvaltningen och verksamhetschef arbete, sysselsättning och integration, socialförvaltningen), Skype-intervju .