rfr · H80WRFR5 · 2020-12-18 00:00:00 — Kommittédirektiv 2018:84 Tilläggsdirektiv till utredningen avseende överfö- rande av basunderhåll från till . Kommittédirektiv 2019:47 Tilläggsdirektiv till Utredningen om överförande av basunderhåll från till . Regleringsbrev för avseende Trafik- verket. Regleringsbrev för avseende Trafik- verket. Regleringsbrev för avseende Trafik- verket. Regleringsbrev för avseende Trafik- verket. Regleringsbrev för avseende Trafik- verket. Regleringsbrev för avseende Trafik- verket. Uppdrag om att införa ett gemensamt styrramverk för drift och underhåll av väg och järnväg, N2012/699/TE. 2020/21:RFR5 REFERENSER Uppdrag om att ta fram inriktningsunderlag inför trans- portinfrastrukturplanering för perioden –2029, regeringsbeslut 2015-05- 21. Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd (TSFS 2017:99) om tillträde till tjänster och järnvägsinfrastruktur. Rapporter och utredningar m.m. (2012). Sammanfattande slutrapport styr- ning av drift och underhåll för väg och järnväg. Gemensam agenda för JBS (2017). Järnvägsbranschens samverkansforum 2018–2020. (2020) Bolagsordning. JBS (2017). Gemensam agenda för JBS 2018–2020. JBS (2018). Tillsammans för tåg – Resultatrapport . En redovisning av arbete. JBS (2019). Tillsammans för tåg – Resultatrapport . En redovisning av arbete. KAJT (2019). Branschprogram Kapacitet i järnvägstrafiken – Årsrapport . KAJT (2020). Branschprogram Kapacitet i järnvägstrafiken – Årsrapport . KAJT (2019). KAJT (2020). (2020). KTH Järnvägsgruppen (2019). Nelldal, B-L., , J. och Fröidh, O. Ut- veckling av utbud och priser på järnvägslinjer i –2019 – Avre- glering och konkurrens mellan tåg, flyg och buss samt jämförelse mellan tåg- och resenärspunktlighet. KTH Järnvägsgruppen (2019). Nelldal, B-L., , J. och Fröidh KTH (2014). Större trafikavbrott vid järnvägar 2000–2013 och dess effekter på transportkunderna. KTH (2016). Stora trafikavbrott och förseningar vid Sve- riges järnvägar och dess effekter. MTR (2018). , (2019). Delays and Timetabling for Passenger Trains. Pendeltågsverksamheten i , bilaga 7 B Ersättning och in- citament, ärende-id SL 2014-0784. (2010). Underhåll av järnväg, RiR 2010:16. (2013). Tågförseningar – orsaker, ansvar och åtgärder, RiR 2013:18. (2020). Drift och underhåll av järnvägar– omfattande kost- nadsavvikelser, RiR 2020:17. Samordnad tågtrafik (2008). Rapport om ett samarbetsprojekt mellan , SJ och SL. (2018). SOU 2010:69 Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. SOU 2013:83 En enkel till framtiden? SOU 2015:42 på anläggningen. SOU 2015:110 En annan tågordning – bortom järnvägsknuten. SOU 2020:18 Framtidens järnvägsunderhåll. Trafikanalys (2013). Arbetspendling i och – en nulägesanalys, rapport 2013:5. Trafikanalys (2016). Punktlighet på järnväg 2015, Statistik 2016:6. Trafikanalys (2017). Punktlighet på järnväg 2016, Statistik 2017:6. Trafikanalys (2018). Bantrafik 2017, Statistik 2018:17. Trafikanalys (2018). Punktlighet på järnväg 2017, Statistik 2018:7. Trafikanalys (2019). Punktlighet på järnväg 2018, Statistik 2019:8. Trafikanalys (2020). Bantrafik 2019, Statistik 2020:19. Trafikanalys (2020). Punktlighet på järnväg 2019, Statistik 2020:4. (2013). Analys av punktlighet inom järnvägstrafiken – Resultat- rapport . (2019). Arbetsordning, TDOK 2010:14. (2012). Uppdrag om införande av ett gemensamt styrramverk för drift och underhåll av väg och järnväg – Strategisk styrning av drift och underhåll. (2014). Dokumentation förseningskostnader, arbetsmaterial. instruktioner (2014) Orsakskodning TDOK 2014:0259 och TDOK 2013:0457. 2020/21:RFR5 REFERENSER (2020). En punktligare tågtrafik – sammanställning av Trafikver- kets åtgärder 2017–2019. (2019). Järnvägsnätsbeskrivning 2020, utgåva . (2015). Kapacitetstilldelning och prioriteringar i tågplanepro- cessen – Problem, möjligheter och förslag till förbättringar, rapport 2015:075. (2020). Långsiktig underhållsplan avseende genomförandet av järnvägsunderhåll. (2020). Marknadsanpassad planering av kapacitet (MPK), TRV 2020/58596, och TRV 2020/16715. (2018). Nationell plan för transportsystemet 2018–2029. (2018). Nya konstruktionsregler på – . (2018). Nya konstruktionsregler på – Analys av punktlighetsproblemen på och introduktion av nya kon- struktionsregler för ökad robusthet. (2019). Nya konstruktionsregler på . (2019). Nya konstruktionsregler på . (2017). Omtag tilldelning – Analys av punktlighets- problemen i och introduktion av nya konstruktionsregler för ökad robusthet. (2019). Orsaksrapportering vid tågförsening – Kvalitetsmätning 2019. (2012). (2017). Slutrapport och röjning − Förslag till åtgär- der för effektiv hantering vid störningar i tågtrafiken. Regeringsuppdrag N2017/04032/TIF, 2017:193. (2012). Slutredovisning Regeringsuppdrag – Införande av ett ge- mensamt styrramverk för drift och underhåll av väg och järnväg, TRV 2012/11921. (2014). Tillsammans för tåg – Resultatrapport . (2015). Tillsammans för tåg – Resultatrapport . (2018). Tillsammans för tåg – Resultatrapport – en redovisning av arbete. (2019). Tillsammans för tåg – Resultatrapport – en redovisning av arbete. (2019). genomförandeplan för åren 2019–2024. (2019). verksamhetsplan 2019–2021. (2017). Underhållsplan 2017–2020. (2020). Uppföljning årstidsstyrd beredskapsplan Nationell, Vin- tern 2019–2020, . (2020). Utredning av förutsättningar för att minska förseningar ijärnvägstrafiken orsakade av järnvägsföretag. (2016). (2017). (2018). (2019). (2020). , Region och MTR (2019). Avsiktsförklaring Åtgärds- program för förbättrad pendeltågstrafik i . , Region och MTR (2020). Avsiktsförklaring Åtgärds- program för förbättrad pendeltågstrafik i . Transportstyrelsen (2015). Förelägganden avseende kvalitetsav- gifter, dnr TSJ 2015-951. , Region och MTR (2019). Avsiktsförklaring Åtgärds- program för förbättrad pendeltågstrafik i . , Region och MTR (2020). Avsiktsförklaring Åtgärds- program för förbättrad pendeltågstrafik i . Transportstyrelsen (2016). Kapacitetstilldelningen på järnvägen –samhällse- konomisk effektivitet och Transportstyrelsens tillsyn, dnr TSJ 2016-5279. Transportstyrelsen (2019). Resenärers syn på järnvägsmarknaden , dnr TSJ 2019-5924. WSP (2019). Trafikpåverkande fel – Infrastrukturens roll för den lokala och regionala tågtrafiken i , slutrapport och kompletterande rapport. VTI (2019). Indikatorer för ökad punktlighet på järnväg – Slutrapport inom projektet , . 2020/21:RFR5 REFERENSER sets/de2780dd12d847a6a5bae5c5f74907db/ttt_arssammanfattning2019- web.pdf hämtad . Intervjuer, e-brev, skriftliga svar m.m. , professor emeritus, intervju, . , fil.dr, intervju, . , intervju och skriftligt underlag, . Infrastrukturdepartementet, intervju, . JBS, och , intervju, JBS, . JBS, , telefonsamtal . JBS, minnesanteckningar styrelsemöte, och . JBS, minnesanteckningar styrelsemöte, , bilaga 10 Utvärdering av TTT:s förändrade organisation. JBS (2020). Tillsammans för tåg – Årssammanfattning 2019. JBS (2020). Vad har TTT gjort och vilken effekt har det gett? JVTC, , muntliga uppgifter vid möte, . MTR, intervju , skriftligt underlag , och . Norrtåg, skriftligt underlag vid möte och intervju, . SJ, intervju och e-brev . Skånetrafiken, intervju och och e-brev , och . Trafikanalys, intervju, , och e-brev, . Region , intervju, , skriftligt un- derlag och e-brev, och . , e-brev , , , , 2020- 02-06, , –21, , , , , , , , , , , , och . , intervjuer: Verksamhetsområde Trafik och Underhåll 2019-11- 08, Region , kundansvarig , tågtrafikledningsom- råden och information , intervju och skriftligt underlag vid möte, 2020- 02-03, intervju . (2020), svar till Tågföretagens rapport, Utvärde- ring T 20, TRV 2020/16715. , Powerpointpresentation, . , Region och MTR, Senior samverkan pendeltågen presentation . Transportstyrelsen, intervju och e-brev . Tågab, intervju, . Tågföretagen, intervju, . Värmlandstrafiken, intervju, . , intervju, och . Öresundståg, e-brev och intervju . Samverkan för bättre pendeltågstrafik i Pendeltågstrafiken i är den största järnvägstrafiken i Sve- rige sett till antalet resenärer. Trafiken går inom och till vissa orter utanför länet, t.ex. och . Pendeltågssystemet består av fyra huvudgrenar och 54 stationer. Trafikvolymen i pendeltågstrafiken i har stadigt ökat allteftersom kapaciteten har byggts ut, och den förväntas öka ytterligare. Antalet påstigande per vardag var 2016 i genomsnitt 310 000. hade antalet stigit till 341 000,405 en 10-procentig ökning. nådde genomsnittet för en enskild månad över 400 000 påsti- gande per dag.406 Nya fordon och att Citybanan407 öppnades innebär enligt operatören att det finns goda förutsättningar att anpassa utbudet till ef- terfrågan.408 Pendeltågen trafikerar de s.k. inre spåren och övrig passagerartrafik fram- förs på de yttre spåren. Genom delas spåren på sträckan –Älv- sjö/. Det är dock inte separata spårsystem utan främst en trafik- ledningsfråga hur de olika tågsorterna (fjärr-, regional- och pendeltåg) fram- förs.409 Såväl som och Region framhåller att förbättringar i pendeltågstrafiken i Stock- holmsregionen innebär positiva spridningseffekter för hela systemet. Trafiken i har således stor påverkan på övrig trafik i hela landet.410 Ansvarsförhållanden och organisation för pendeltågstrafiken Pendeltågstrafiken i bedrivs av Region tra- fiknämnd och trafikförvaltning som är den regionala kollektivtrafikmyndig- heten med ansvar för kollektivtrafiken i regionen. upp- handlar operatörer som bedriver trafiken. bedrivs trafiken av som fort- sättningsvis benämns MTR. MTR ansvarar för att bedriva trafiken och 405Trafikförvaltningen Region , Årsrapport . 406Trafikförvaltningen Region , skriftligt underlag, . 407Citybanan är en järnvägstunnel under . Förbin- delsen har dubbla spår samt en service- och räddningstunnel och är avsedd att separera pendeltåg från övrig tågtrafik genom centrala . 408MTR, skriftligt underlag, . 409Trafikverket, e-brev, . 410Trafikförvaltningen Region , intervju, . SAMVERKAN FÖR BÄTTRE PENDELTÅGSTRAFIK I BILAGA 3 underhålla fordonen samt för drift och underhåll av stationerna och depåerna, dvs. städning, bemanning och fastighetsskötsel. Fordon och depåer för pendeltågstrafiken ägs av genom deras bolag (). och disponerar stationer och uppställningsplatser som i de flesta fall ägs av har avtal med de kommuner där trafik be- drivs. I avtalen regleras ansvarsförhållanden för miljön kring stationerna och i förekommande fall delat ägarskap av stationerna. äger och förvaltar spåren samt tillhörande infrastruktur.412 Det innebär att ansvarar för såväl investering och reinvestering som underhåll av infrastrukturen, vilket innefattar bl.a. planering inklusive finan- siering, upphandling samt uppföljning under projekt. Vidare ansvarar för att planera tågtrafiken och fastställa tåg- planen som innehåller såväl tidtabell för persontåg och godståg som tidsplan för banarbeten. Tågplanen fastställs på grundval av ansökan från olika opera- törer och myndighetens egen bedömning av investerings- och underhållsar- beten. ansvarar också för trafikledning och trafikinformation för tågen. Avsiktsförklaring om bättre pendeltågstrafik Inom har , och Region tagit fram och undertecknat två avsiktsförklaringar, dels 2019, dels 2020. De innehåller åtgärdsprogram för bättre pendeltågstrafik i Stockholm.413 Bakgrunden till den första avsiktsförklaringen var att resenärer drabbades av betydande förseningar och inställda tåg när tågplanen trädde i kraft . För pendeltågstrafiken innebar tågplanen en trafi- kökning , nya tåglinjer med tvärförbindelser och snabbpendel- tåg som inte stannade vid alla stationer längs linjen (s.k. skip-stop-trafik). Detta innebar avsevärda problem för trafikledningen att hantera situationen.414 hade operatören fordonsbrist med anledning av problem med fordonsunderhållet. Detta resulterade i inställda tåg och att trafi- ken bedrevs med kortare tåg än planerat. Många infrastrukturfel uppstod, vil- ket bl.a. berodde på vinterväderlek. De betydande störningarna i pendeltågs- trafiken ledde till en betydande kritik både i me- dierna och från missnöjda kunder som riktades till såväl MTR som Trafikver- ket och Region . 411Region äger genom SL hela eller delar av 7 av 54 pendeltågsstationer. Ytterli- gare 5 stationer ägs helt eller till vissa delar av , Jernhusen eller Infrastructure. 412Undantaget är som ägs av staten och förvaltas av ett statligt helägt bolag, . För underhåll och drift ansvarar . 413Trafikverket, Region och MTR. Avsiktsförklaring Åtgärdsprogram för förbätt- rad pendeltågstrafik i och Avsiktsförklaring Åtgärdsprogram för förbättrad pendeltågstrafik i . 414Trafikverket, intervju, . BILAGA 3 SAMVERKAN FÖR BÄTTRE PENDELTÅGSTRAFIK I Den allvarliga situationen inom järnvägstrafiken ledde till att , Region och MTR träffades på hög lednings- Det var första gången ett möte på så hög ledningsnivå genomfördes.415 Det finns emellertid flera forum för samverkan där aktörerna Dessa framgår av underbilaga 1. Enligt var syftet med att träffas på hög ledningsnivå, s.k. se- nior samverkan, att utveckla ett förtroende mellan de tre organisationerna för att möta det missnöje som fanns, hitta snabba lösningar på problemen och in- rikta arbetet på åtgärder som gav snabb effekt.416 Resultatet av arbetet var att tidtabellerna förändrades främst genom att skip- stop-trafiken avskaffades.417 Vidare genomfördes åtgärder i fråga om trafik- ledning och trafikinformation (se nedan i avsnittet Åtgärder och kostnader). Även underhållet av infrastrukturen förändrades. Arbetet tog bl.a. avstamp i en rapport som MTR redovisade där MTR hade kartlagt och analyserat vilka infrastrukturfel som orsakade de största störningarna i Stock- holmsregionen.418 I rapporten identifierades de 33 infrastrukturkomponenter som hade haft den största trafikpåverkan.419 Genom att förbättra underhållet av de utpekade komponenterna bedömde MTR att de störningar som orsaka- des av infrastruktur kunde minska och att tillförlitligheten därmed skulle öka. Rapporten innehöll också rekommendationer om förbättringar när det gäller dels datahantering för att underlätta analyser, dels att införa mål för antalet störningstimmar i underhållskontrakten. Samverkan fortsatte med regelbundna möten på hög ledningsnivå under 2018 och 2019. Arbetet ledde fram till att parterna undertecknade en avsiktsförklaring om förbättrad pendeltågstrafik. kopplades till ett åtgärdsprogram.420 Såväl som Region framhåller att de hade ett gott samarbete före krisen i pendeltågstrafiken. att MTR hade vunnit upphandlingen och tagit över trafiken hade samverkan mellan dem inletts, och grunden var därmed lagd för ett ut- Mål och incitament för punktlighet För pendeltågstrafiken i finns mål för punktlighet i det nuva- rande avtalet mellan Region och operatören . Målen är kopplade till incitamentsnivåer i syfte att förbättra punktlig- heten jämfört med den s.k. basnivån. Dessa ekonomiska incitament i avtalet 415 MTR, intervju, , , intervju och Region , intervju, . 416 , e-brev, . Senior samverkan för förbättrad pendeltågstrafik, . 419 MTR (2018).Trafikpåverkande fel. 420 MTR, intervju, , , intervju och skriftligt underlag av- siktsförklaringen för förbättrad pendeltågstrafik, . 421 , intervju, , och Region , intervju, . SAMVERKAN FÖR BÄTTRE PENDELTÅGSTRAFIK I BILAGA 3 innebär att operatören får högre ersättning om den uppnår en högre nivå av punktlighet enligt en fastställd tariff i avtalet.422 För innevarande fas av avtalsperioden är basnivån räknat i måttet rätt tid plus (RT + 2) för den totala punktligheten, och för trafikutövarens punktlighet är basnivån 98,6–98,, vilket exkluderar inställda tåg. För pendeltåg mäts punktligheten vid 38 av 54 stationer. Pendel- tågsresenärer åker vanligtvis kortare sträckor på en linje snarare än hela sträckan till ändhållplatsen. Byten förekommer ofta och tåget behöver vara punktligt till alla stationer så att man inte missar anslutningen. Punktligheten stäms av mellan MTR och Region . Basnivån för punktligheten höjs enligt avtalet i omgångar med mel- lanrum så att högre krav ställs på punktligheten efter hand. Därutöver innehål- ler avtalet även mål för regularitet och kundnöjdhet som också är kopplade till operatörens ersättning. Eftersom punktlighetsmätningen inte tar hänsyn till inställda tåg ingår det i avtalet incitament för ej utförd produktion. Incitamentsutfallet för ej utförd produktion beräknas på differensen mellan beställd trafik och den faktiskt ut- förda trafiken. När MTR är orsaken till att produktionen inte utförs utgår vite samt avdrag i ersättningen för den trafik som inte utförs enligt vad som har beställts. När de stora störningarna i trafiken inträffade höll trafik- förvaltningen inne med totalt i ersättning till MTR.423 En- ligt trafikförvaltningen är de ekonomiska incitamenten i avtalet viktiga för att operatören ska förbättra punktlighet och kundnöjdhet. Även i Trafikförvalt- ningens tidigare avtal med den dåvarande operatören fanns incitament för ope- ratören att uppnå god punktlighet. Beloppen var dock betydligt lägre och ut- gjorde en mindre del av avtalets totala ekonomiska värde. Att förbättra punkt- ligheten var därmed inte lika avgörande för operatörens lönsamhet som det är i det nya avtalet.424 I avsiktsförklaringen för förbättrad pendeltågstrafik finns s.k. ambitionsni- våer för kundnöjdhet, nöjdhet med störningsinformation, punktlighet, antal merförseningsminuter samt regularitet. Ambitionsnivån för punktlighet är (RT + 2) för för . Merförseningar RT + 2 innebär att tåget inte är och 59 sekunder sent till mätpunkten, dvs. Enligt innebär arbetet som följer av avsiktsförklaringarna också positiva effekter på övrigt arbete för att förbättra punktligheten.426 422Trafikförvaltningen Region , Pendeltågsverksamheten i , bilaga 7 B Ersättning och incitament, ärende-id SL 2014-0784. 423Trafikförvaltningen Region , intervju, . 425Trafikverket, Region och MTR. Avsiktsförklaring för förbättrad pendeltågs- trafik, . 426Trafikverket, e-brev, . BILAGA 3 SAMVERKAN FÖR BÄTTRE PENDELTÅGSTRAFIK I På grundval av avsiktsförklaringen fastställdes åtgärdsprogram. Det första åt- gärdsprogrammet 2019 syftade till att minska antalet störningar i trafiken, höja punktligheten och förbättra informationen vid trafikstörningar så att resenä- rerna skulle bli mer nöjda med trafiken. Åtgärdsprogrammet kom- pletterades med såväl ett syfte som åtgärder för att öka förmågan att förebygga och hantera obehöriga i spår. De områden som inledningsvis ingick i åtgärdsprogrammet 2019 var för- bättrad infrastruktur och hantering av trafiken under och efter störningar samt tillförlitlig trafikinformation.427 Av totalt 28 åtgärder i åtgärdsprogrammet av- såg 11 infrastrukturen, 13 trafikinformation och 4 trafikledning och hantering av störningar.428 För varje åtgärd redovisades ansvarig, mål och status. Status för åtgärden indelas , åtgärd, kvalitet och nästa milstolpe. I den fortsatta samverkan har parterna beslutat att vissa åtgärder fortsätter och nya åtgärder har tillförts. Åtgärderna i infrastrukturen handlar om att dels minska antalet fel och händelser, dels förkorta återställningstiden för dessa. När det gäller trafikledning omfattar åtgärderna bättre återhämt- ningsförmåga vid större störningar och bättre störningshantering generellt. För trafikinformationen omfattar åtgärderna bättre tillgänglighet, pålitlighet och användbarhet för resenärerna. Ansvarsfördelningen har preciserats genom att det för varje åtgärd anges en ansvarig för åtgärden. ansvarar för samtliga infrastrukturåtgärder, med undantag för en åtgärd där ansvaret är delat mellan och . Denna åtgärd avser obehöriga i spår. När det gäller trafikledning är MTR ansvarig för tre åtgärder, och det finns ett delat ansvar för en åtgärd mellan MTR och Trafik- verket. Exempel på åtgärder för att förbättra infrastrukturen är bl.a. utökat förebyg- gande underhåll av spårväxlar och spårledningar, montering av mätutrustning på några av SL:s fordon för att upptäcka infrastrukturfel snabbare samt åtgär- der för att förkorta återställningstiden efter ett fel eller en händelse. Åtgärder för att hantera trafiken under och efter störningar är bl.a. att stu- dera tidigare händelser och ta fram förbättringsåtgärder. Skyltarna vid station- erna ska vidare ge bättre information vid störningar bl.a. genom att resenärer ska kunna följa tågens position. För varje åtgärd som ingår i programmet finns en plan för genomförande och förväntade effekter. Vid behov ska ytterligare åtgärder kunna genomföras inom ramen för samverkan mellan aktörerna. Åtgärdsprogrammet följs upp vid regelbundna möten på hög ledningsnivå där statusen för de olika åtgär- derna klarläggs och deras effektivitet bedöms. 427Trafikverket, Region och MTR. Avsiktsförklaring för förbättrad pendeltågs- trafik, . 428Trafikverket, Region och MTR. Senior samverkan pendeltågen, presentation, . SAMVERKAN FÖR BÄTTRE PENDELTÅGSTRAFIK I BILAGA 3 Därutöver finns åtgärder för trafikinformation där ansvarsfördelningen har preciserats för , MTR och trafikförvaltningen. Avsiktsförklaringen innebär att , MTR och Trafikförvalt- ningen Region åtar sig att verka för att åtgärder genomförs i re- spektive organisation. Avsiktsförklaringen är dock inget bindande avtal och innebär inte en skyldighet för dessa parter att genomföra utpekade åtgärder. Enligt avsiktsförklaringen skulle åtgärderna genomföras eller påbörjas . Samarbetet har inte inneburit ökade kostnader i form av extra personalre- surser för att kunna delta i samverkan, utan arbetet genomförs inom den ordi- narie verksamheten, enligt uppgifter vid intervjuer.429 I MTR:s rapport fel konstaterades att spårväx- lar var den komponent som orsakade flest störningstimmar av alla infrastruk- turfel. Analysen visade att av de 33 mest trafikpåverkande enskilda kompo- nenterna i järnvägsinfrastrukturen i var 16 spårväxlar, 15 spårledningar och 2 balisgrupper.430 Dessa komponenter motsvarar enligt rap- porten av det totala antalet komponenter i regionen men stod för av alla infrastrukturfel. MTR hade hämtat uppgifterna från . Data om trafikstörningar respektive infrastrukturfel hanteras i två olika datasystem hos , vilket medför att det saknas möjlighet att identifiera ett direkt samband mellan trafikstörningar och infrastrukturfel. En analys liknande den som MTR gjorde hade därför inte genomförts tidi- gare.431 En av åtgärderna i åtgärdsprogrammet är att använda fordonsbaserad mät- utrustning för att identifiera brister i infrastrukturen. Det innebär att särskild mätutrustning monteras på ett pendeltåg för att klarlägga statusen på infra- strukturen. Informationen från mätningarna kan användas för att snabbare upptäcka fel på infrastrukturen. De särskilda mätfordon vanligt- vis använder för att mäta statusen i infrastrukturen har inte samma hastighet och tyngd som pendeltåg i trafik. Att använda fordonsbaserad mätutrustning, som MTR gör, innebär därför att mindre förändringar upptäcks på ett tidigt stadium. Mätningen innebär också att kontinuerlig information om samma sträcka finns tillgänglig, vilket gör det enklare att upptäcka förändringar.432 Mätutrustningen samt insamling och analys av data finansieras av trafikför- valtningen. Kostnaden uppgår till . Beslut finns om att trafikförvaltningen ska finansiera mätning och analys fram till den 31 mars 2020.433 429Trafikverket, intervju, , MTR, intervju, , och Region , intervju, . 430En balis är en del av en telekommunikationsutrustning placerad mitt i ett järnvägsspår. Balisen sänder information om kommande bansträcka till ett passerande tåg. Källa: Wikipe- dia. 431MTR, e-brev, . 432MTR, intervju, , och Region , intervju, 2019- 433Trafikförvaltningen Region , e-brev, och . BILAGA 3 SAMVERKAN FÖR BÄTTRE PENDELTÅGSTRAFIK I Utifrån den ovan beskrivna analysen av infrastrukturkomponenter har Tra- fikverket genomfört förebyggande underhåll av de utpekade växlarna och Myndigheten har inte ökat det underhållsarbete som utförs, utan i stället har precisionen förbättrats så att de mest trafikpåverkande kom- ponenterna underhålls mer frekvent än de komponenter som har mindre tra-