urf · H8A5URF2 · 2020-12-16 00:00:00 — En ledamot kan självfallet inte överlåta sin övernattningsbostad eller sitt arbetsrum eller rätten till det till någon annan. Av förarbetena framgår också att det som bestämmelserna tar sikte på är att förhindra andrahandsuthyrning (framst. 2015/16:RS7 s. 131). Begreppet överlåta framstår mot den bakgrun- den inte som rättvisande. Ett lämpligare uttryck är upplåta. I ersättningslagen bör det sålunda tas in en bestämmelse om att en ledamot inte får upplåta sin övernattningsbostad eller sitt arbetsrum helt eller delvis till någon annan (se förslaget till 6 kap. 15 § och 7 kap. 10 § ersättningslagen). Däri ligger inte bara att andrahandsuthyrning i gängse mening är förbjuden. Ledamoten får inte hel- ler låna ut övernattningsbostaden eller arbetsrummet, oavsett om det görs mot vederlag eller inte, om det avser hela bostaden/arbetsrummet eller en del av det eller om det sker under . 24.6.4 Utflyttning inför ett val Förslag: En ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie riksdagsval ska flytta ut ur sin övernattningsbostad valåret. Nuvarande möjlighet att vid behov behålla övernattningsbostaden efter denna tidpunkt avskaffas. En ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie riksdagsval ska flytta ut ur sitt arbetsrum valåret. Möjligheten att vid behov använda arbetsrummet efter denna tidpunkt kvarstår. Som redovisas närmare i avsnitt 9.3 disponerar om- kring 270 övernattningsbostäder. Bostäderna är spridda över de centrala de- larna av . är skyldig att se till att ledamöter som är bosatta mer än från har tillgång till övernattnings- bostäder den veckan då börjar. 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM har vidare från samma tidpunkt rätt till ett arbetsrum i hus. Bostäder och arbetsrum ska vara städade, möblerade, utrustade och i ett sådant skick att de genast kan tas i bruk av den nyvalda . Det förekommer förhållandevis ofta att ledamöter lämnar sin övernatt- ningsbostad utan att utföra den flyttstädning som är föreskriven eller tömma bostaden på egendom. Inte sällan krävs det också renoveringsåtgärder från sida för att sätta övernattningsbostäder och arbetsrum i ett fullgott och funktionsdugligt skick. Dessutom utnyttjar många ledamöter möjligheten att använda sin övernattningsbostad även efter och ända fram till valet. Erfarenheterna från de två senaste valen visar tydligt att Riksdagsförvalt- ningen med nuvarande ordning inte ges tillräckliga förutsättningar att vidta de åtgärder som behövs för att se till att den nyvalda har tillgång till fullgoda övernattningsbostäder. Det leder inte sällan till att det första som mö- ter ledamöter i den nyvalda är problem kring inflyttning och icke iordningställda övernattningsbostäder. Ett steg på vägen för att komma till rätta med detta problem är att icke kan- diderande ledamöter flyttar ut ur sina övernattningsbostäder ett valår. Detta kan i något enskilt fall innebära en viss olägenhet. Såvitt vi kunnat erfara används dock övernattningsbostäderna i ringa omfattning som- martid. Icke kandiderande ledamöter som trots allt måste till efter har dessutom vid behov rätt till motsvarande boende i , exempelvis på hotell eller annat övernattningsboende som för- valtningen disponerar över. Mot den bakgrunden har vi kommit fram till att angelägenheten av att en nyvald riksdag möts av fullgoda övernattningsbostäder väger tyngre än de besvär och olägenheter en obligatorisk utflyttning före ett val kan föra med sig för icke kandiderande ledamöter. Vårt förslag är därmed att det i ersättningslagen tas in bestämmelser om att icke kandiderande ledamöter ska vara skyldiga att flytta ut ur sina övernatt- ningsbostäder ett valår och att nuvarande möjlighet att vid behov använda övernattningsbostaden efter den tidpunkten avskaffas (se för- slaget till 6 kap. 12 § ersättningslagen). En ledamot som inte kandiderar vid ett extra val ska flytta ut ur sin över- nattningsbostad senast efter valdagen. Bestämmelsen infördes och bör inte ändras. Vad gäller arbetsrum kan nuvarande ordning vid ordinarie val med utflytt- ning och med en möjlighet att vid behov använda arbetsrummet efter den tidpunkten behållas. Nuvarande regel om att en ledamot vid ett extra val ska flytta ut ur arbetsrummet senast efter valdagen bör också be- hållas (se förslaget till 7 kap. 7 och 8 §§ ersättningslagen). 2020/21:URF2 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM 24.6.5 Rätten att övernatta i övernattningsbostäderna Förslag: Nära anhöriga till en ledamot ska ha rätt att övernatta hos ledamo- ten i övernattningsbostaden. Andra än nära anhöriga ska ha rätt att övernatta vid tillfälliga besök. Möjligheten att kunna övernatta i i den utsträckning som krävs med anledning av riksdagsuppdraget är av grundläggande betydelse för att personer från hela landet ska kunna ta på sig ett riksdagsuppdrag. Som påpekades i sam- band med att föreskrift om övernattningsbostäder och arbetsrum be- slutades bedriver inte någon allmän uthyrning av bo- städer utan syftet med övernattningsbostäderna och logiersättningen är att un- derlätta bostadssituationen för de ledamöter som har sin permanentbostad på visst avstånd från (jfr motiv-pm den 19 okto- ber 2005, dnr. 230-3215-04/05). Syftet med att tillhan- dahåller övernattningsbostäder i ett eget bostadsbestånd är således begränsat till att ordna övernattningsboende i åt ledamöter, inte till andra. uttrycks i våra direktiv att riksdagsledamöter kan ha ett normalt fa- miljeliv när de utövar uppdraget som ledamot. Nuvarande regelverk medger att närstående personer till en ledamot över- i en övernattningsbostad. , fanns det en begräns- ning i och med att den närstående bara fick övernatta vid tillfälliga besök och att det krävdes särskilt tillstånd från förvaltningens sida om den närstående skulle övernatta i större utsträckning än så. finns det inte någon sådan uttrycklig begränsning i regelverket. Den närstående personen får dock fortfa- rande bara övernatta ensam i övernattningsbostaden enstaka nätter. Begreppet närstående definieras inte i ersättningslagen eller tillämpnings- föreskriften. Vid tillkomsten av tillämpningsföreskriften hänvisades det till den motiv-pm som låg till grund föreskrift om övernattningsbo- stad och arbetsrum. I den promemorian uttalades det att innebörden av begrep- pet närstående skiftar från tid till annan och att begreppet därför inte borde definieras i författning. Det framhölls att det inte behövde vara fråga om ett faktiskt släktskap mellan ledamoten och den övernattande för att han eller hon skulle ses som närstående, men att det skulle vara en personligen närstående person. Begreppet närstående förekommer i en mängd olika lagar och andra författ- ningar. Som exempel kan nämnas socialförsäkringsbalken, , rät- tegångsbalken, inkomstskattelagen och konkurslagen. Det finns ingen gemen- sam och allmängiltig definition av begreppet. I en del fall framgår det uttryck- ligen av själva lagregleringen eller av förarbetena att begreppet tar sikte på vissa släktingar, gifta och sambor, medan det i andra fall framgår att en vidare innebörd är åsyftad. Som exempel på det sistnämnda kan nämnas bestämmel- serna om närståendepenning i socialförsäkringsbalken som inte bara gäller an- höriga utan även andra som har en nära relation till den sjuke, exempelvis vän- ner och grannar. 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM I Rikstermbanken finns flera definitioner av begreppet närstående. •person som den enskilde anser sig ha en nära relation till •person som är nära besläktad eller vän •person inom familj och släkt samt i vissa fall vänner och grannar •nära släkting eller en annan person som väljer att ha en som vårdare, ex- empelvis en nära vän. I Rikstermbanken noteras att begreppet närstående är vidare än begreppet an- hörig, som där definieras som en person inom familjen eller bland de närmaste släktingarna, och att begreppen inte används konsekvent i författningstext. Det finns alltså inte någon entydig och vedertagen innebörd av begreppet närstående. Så mycket kan dock sägas att personkretsen som omfattas av be- greppet och som har rätt att övernatta i övernattnings- bostäder är vid och innefattar ledamotens föräldrar, far- och morföräldrar, sys- kon, kusiner, vuxna barn och nära vänner. Utifrån syftet med att tillhandahåller övernattnings- boende åt ledamöterna anser vi att kretsen personer som får övernatta utan tidsbegränsning är alltför vid. Personkretsen bör i stället anpassas till vad som kan anses krävas för att riksdagsledamöter ska kunna leva ett normalt familje- liv vid utövandet av sitt uppdrag och att det tillses att inte upplåter ekonomiskt mycket förmånligt boende åt andra i . Även säkerhetsskäl talar för att personkretsen snävas in. Vi föreslår mot den bakgrunden att begreppet närstående ersätts med be- greppet nära anhörig i regleringen av vem som får övernatta i en övernatt- ningsbostad utan tidsbegränsning. Inte heller det begreppet definieras i lag el- ler författning. I detta sammanhang avses i huvudsak ledamotens familj, dvs. make, maka, sambo, särbo och barn som ledamoten är underhållspliktig för. Däremot ingår inte ledamotens föräldrar, syskon, vuxna barn och andra släk- tingar eller vänner. Därutöver ser vi inget hinder mot att andra än nära anhöriga, exempelvis släkt och vänner, övernattar hos ledamoten vid tillfälliga besök (se förslaget till 6 kap. 10 § föreskriften till ersättningslagen). Bedömning: Begreppet enstaka nätter behålls i regelverket beträffande den tid som en nära anhörig får övernatta ensam i en övernattningsbostad i Riks- dagsförvaltningens bostadsbestånd. Enligt nuvarande tillämpningsföreskrift får en närstående övernatta i en leda- mots övernattningsbostad ensam bara enstaka nätter. Den närmare innebörden av begreppet enstaka nätter berörs inte i förarbetena till bestämmelsen. Be- gränsningen syftar dock uppenbarligen till att förhindra att andra än ledamöter bor självständigt i övernattningsbostäderna som ledamöterna vistas 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM på annat håll. Den närmare innebörden av regeln om enstaka nätter har över- vägts inom i olika sammanhang. De alternativ som därvid varit ak- tuella har varit att ta bort begränsningsregeln om enstaka nätter, att ersätta be- greppet enstaka nätter med ett annat begrepp, exempelvis ringa omfattning, eller att i författningstexten ange att begreppet avser ett visst antal övernatt- ningar eller halvår. Vi har i det föregående föreslagit att begreppet närstående ska ersättas med begreppet nära anhörig. En sådan person ska som tidigare kunna övernatta i en övernattningsbostad utan tidsbegränsning. Andra än nära anhöriga ska kunna övernatta hos ledamoten vid tillfälliga besök. Enligt vår uppfattning vore det olyckligt att ta bort den inskränkning som regeln om övernattning enstaka nätter innebär. Det skulle kunna öppna upp för ett icke avsett utnyttjande av övernattningsbostäderna. Vi anser således att re- geln bör vara kvar. Andra än nära anhöriga bör däremot inte få övernatta på egen hand ens enstaka nätter. Det är vanskligt att hitta något annat begrepp än enstaka nätter som på ett bättre sätt ger uttryck för vad det är fråga om. Att ange ett precist antal nätter framstår vidare varken som lämpligt eller möjligt. innebörd som begreppet enstaka får anses ha enligt gängse språkbruk och syf- tet bakom bestämmelsen, kan det knappast vara fråga om mer än någon eller några nätter och knappast heller flera nätter i följd. 24.6.7 Fördelningen av övernattningsbostäderna Förslag: Innan en övernattningsbostad fördelas till en ledamot ska hans el- ler hennes rätt till bostaden prövas av efter ansökan. Fördelningen av övernattningsbostäderna går till så att först tilldelar partigrupperna övernattningsbostäder i proportion till hur många ledamöter i respektive partigrupp som har rätt till nattraktamente. Bostäderna fördelas sedan bland ledamöterna av partikanslierna. Det ingår inte i vårt uppdrag att föreslå ändringar när det gäller ansvaret för fördelningen av övernattningsbostäderna. Nuvarande ordning bör dock kom- pletteras på så sätt att en ledamot som vill utnyttja en övernattningsbostad i bostadsbestånd ska ansöka om det hos förvaltningen på samma sätt som gäller logiersättning. Det är upp- gift att pröva om förutsättningarna för att få använda en övernattningsbostad i förvaltningens bostadsbestånd är uppfyllda. Först när ansökan har beviljats får partigruppen anvisa ledamoten en övernattningsbostad i förvaltningens bo- stadsbestånd. Genom ett sådant ansökningsförfarande ges Riksdagsförvalt- ningen bättre möjligheter än vad som är fallet att kontrollera att övernatt- ningsbostäderna bara används av ledamöter som har rätt till det. I ansökan ska ledamoten lämna uppgifter om sitt tjänsteställe och försäkra att han eller hon disponerar ett permanentboende (se förslaget till 6 kap. 17 § föreskriften till 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM Uppgifterna ska lämnas på heder och samvete (se förslaget till 6 kap. 18 § föreskriften till ersättningslagen). 24.6.8 Avdrag på logiersättningen Förslag: Vid delat ägande ersätts endast ledamotens andel av avgiften till en bostadsrättsförening, även om han eller hon ensam utnyttjar bostaden. Uttrycket närstående byts ut mot begreppet nära anhörig. Om en ledamot delar en egen bostad med en nära anhörig som inte har rätt till ersättning enligt ersättningslagen ska logiersättningen reduceras med a)om den anhörige bor i bostaden , b)37,om den anhörige bor i bostaden minst men inte , c)om den anhörige bor i bostaden minst , men inte , och d)12,om den anhörige bor i bostaden under minst men inte . Om den anhörige bor i bostaden ska logier- sättningen inte reduceras. Logiersättning betalas för dels hyra, dels avgift till en bostadsrättsförening. Även hushållsel ersätts om den inte ingår i hyran eller avgiften. Ränta och andra kapitalkostnader ersätts inte och ersättningsbeloppet är begränsat till ett belopp som bestäms av . Vi ser inte skäl att föreslå någon ändring i dessa avseenden. När det gäller rätten till ersättning för avgiften till en bostadsrättsförening har det i praxis rått osäkerhet kring vad som gäller om ledamoten äger en andel av bostadsrätten, men betalar hela avgiften till föreningen och bor ensam i bo- staden. Om i den situationen ersätter hela avgiften in- nebär det att även den andre delägarens del av avgiften ersätts av det allmänna. Det strider mot den grundläggande principen att det bara är ledamoten som har rätt till ersättning enligt ersättningslagen. För att tydliggöra vad som gäller bör det tas in en bestämmelse om att ersättningen för en avgift till en bostadsrätts- förening högst får uppgå till ett belopp som motsvarar ledamotens andel av bostadsrätten (se förslaget till 7 kap. 1 § föreskriften till ersättningslagen). Bestämmelserna i 5 kap. 28 och 29 §§ tillämpningsföreskriften om avdrag på logiersättning om en ledamot delar en egen bostad med någon annan som inte har rätt till ersättning enligt ersättningslagen infördes i och med tillkoms- ten av tillämpningsföreskriften till ersättningslagen. Av förarbetena framgår att regleringen innebar en kodifiering av tidigare praxis. Regleringen motsvarar dock inte fullt ut det förslag som lades fram av Utredningen om en översyn av riksdagsledamöternas ekonomiska villkor. Ut- redningen föreslog sålunda att ersättningen skulle reduceras enligt vissa pro- centsatser om ledamoten delade en egen bostad med någon närstående person, 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM beroende på i vilken utsträckning den andre personen bodde i bostaden. ledamoten delade en egen bostad med någon annan än en närstående skulle logiersättningen beräknas efter ledamotens andel av bostadskostnaden. En ledamot har självfallet rätt att bo tillsammans med vem eller vilka han eller hon vill i en bostad som han eller hon hyr eller äger. Om någon annan bor tillsammans med ledamoten i en bostad som det begärs logiersättning för krävs det dock att logiersättningen reduceras så att bara ledamotens andel av bo- Frågan är då hur det avdraget ska beräknas och regleras. regleringen innebär att logiersättningen ska halveras om en närstående bor sta- digvarande med ledamoten i hans eller hennes egna bostad. bor i bostaden i mindre omfattning än så ska det inte göras någon reducering. Om den som bor tillsammans med ledamoten inte är närstående ska det göras en fördelning av kostnaderna mellan de som bor i bostaden. Vi har övervägt olika modeller för hur reduceringen av logiersättningen kan utformas och till slut kommit fram till att nuvarande ordning i grund och botten är väl avvägd och att den innebär att det sker en rimlig reducering av logier- sättningen om ledamoten bor tillsammans med någon annan. regleringen bör alltså i allt väsentligt behållas, dock med vissa modifikationer. De problem som förekommit i praxis och som det pekas på i utredningsdi- rektiven beror i huvudsak på att det rått tveksamheter kring den närmare inne- börden av vissa begrepp, såsom närstående och stadigvarande. regler om reducering av logiersättningen om ledamoten bor tillsammans med en närstående i mindre omfattning än ”stadigvarande” har också lett till att ledamöter gjort egna avdrag på logiersättningen, trots att de inte behövt göra Det har då rått oklarheter kring hur stort ett sådant avdrag bör vara. Vi har i det föregående föreslagit att begreppet närstående ska bytas ut mot begreppet nära anhörig i reglerna i fråga om vem som har rätt att övernatta i För att uppnå en enhetlighet bör det göras en motsvarande ändring här. Det förslag till reglering av logiersättningen om ledamoten bor tillsammans med en närstående som lades fram av Utredningen om en översyn av riksdags- ledamöternas ekonomiska villkor är tydligt och ändamålsenligt. för att det förslaget nu bör genomföras. Om en ledamot delar en egen bostad med en nära anhörig som inte har rätt till ersättning enligt ersättningslagen ska logiersättningen således reduceras om den anhörige bor i bo- staden , om den anhörige bor i bostaden minst tre veckor men inte , om den anhörige bor i bostaden minst , men inte , och om den anhörige bor i bostaden under minst men inte två Om den anhörige bor i bostaden ska det således inte göras någon reducering (se förslaget till 7 kap. 4 § föreskriften till ersättningslagen). Regleringen av vad som gäller om ledamoten bor tillsammans med någon annan än en närstående – eller som vi nu föreslår nära anhörig – har såvitt vi 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM kunnat finna inte inneburit några tillämpningsproblem och kan behållas som den är (se förslaget till 7 kap. 5 § föreskriften till ersättningslagen). 24.6.9 Logiersättning lämnas inte för hyra av närstående Förslag: Logiersättning betalas inte med anledning av avtal som har ingåtts mellan en ledamot och en närstående fysisk eller juridisk person. Bedömning: Det bör inte införas bestämmelser som innebär att Riksdags- förvaltningen kan pröva skäligheten av ett anspråk på logiersättning. I våra direktiv aktualiseras frågan om det bör införas någon form av allmän skälighetsbedömning vid prövningen av ett anspråk på logiersättning. Vi kan i det sammanhanget konstatera att förutsättningarna för rätten att få logiersätt- ning följer av ersättningslagen och att ersättningsbeloppet som sådant är regle- rat i och med att endast hyra eller avgift till en bostadsrättsförening . Det finns vidare ett maxbelopp som bestäms av . Det finns således tydliga ramar kring rätten till ersättning. Det har förekommit att ledamöter som får logiersättning hyrt sin övernatt- ningsbostad av en närstående person. Det har även förekommit att ledamöter hyrt övernattningsbostaden av en närstående juridisk person. Rimligheten och skäligheten i att betala ut logiersättning som grundas på ett sådant avtalsför- hållande har dock ifrågasatts. Vi kan konstatera att den typen av avtalsrelationer kan utformas på ett sätt som innebär att de inte strider mot vare sig ersättningslagen eller annan lag- stiftning. Oavsett hur det ligger till med den saken är det ofrånkomligt att så- dana avtal kan väcka frågor, t.ex. om hyran är marknadsmässig, om avtalets innehåll har påverkats av att logiersättning utgår och om hyran alls krävs in. Lämpligheten av sådana avtal måste också sättas i fråga med tanke på vad som sägs i Uppförandekoden för ledamöterna om att avhålla sig från sådant som kan komma att betraktas som oetiskt eller olämpligt och att inte utnyttja sin ställning för egen . Mot den bakgrunden anser vi att det bör införas en uttrycklig regel som innebär att en ledamot inte har rätt till logiersättning om kravet grundas på ett avtal som ingåtts med en närstående fysisk eller juridisk person (se förslaget till 6 kap. 4 § tredje stycket ersättningslagen).Vi återkommer i författnings- kommentaren till den närmare innebörden av dessa begrepp. Att därutöver införa bestämmelser som innebär att ska eller kan göra en allmän skälighetsbedömning av ett krav på logiersättning framstår varken som möjligt eller lämpligt. Vi ser inte heller behov av en sådan bestämmelse, särskilt som vi föreslår att möjligheten att alls få logiersättning inskränks. Ett sådant förslag läggs därför inte fram. 2020/21:URF2 24 NÄRMARE OM ÖVERNATTNINGSBOSTAD, LOGIERSÄTTNING OCH ARBETSRUM 24.6.10 Introduktion och vidareutbildning Förslag: Bestämmelserna om att får erbjuda riks- dagsledamöterna en introduktion i riksdagsarbetet, språkutbildning och an- nan vidareutbildning upphävs. Enligt 7 kap. 7 § första stycket ersättningslagen får till- handahålla ledamöterna en introduktion till uppdraget som ledamot av riksda- gen. Introduktionen ska vara inriktad på arbetsformerna i . Av paragrafens andra stycke framgår att även får erbjuda ledamöterna språkutbildning och annan vidareutbildning inom ramen för uppdraget som ledamot av . Bestämmelsen infördes i och med ikraftträdandet av ersättningslagen. saknades det uttrycklig reglering av frågan. I 8 § erinras om att det finns bestämmelser om stöd till språkutbildning för ledamöterna i partistödslagen. lagstiftningsärende ansåg Lagrådet att en introduktion till upp- draget som riksdagsledamot inte kunde anses vara ett sådant ekonomiskt vill- kor som ska framgå av lag. Enligt Lagrådet var det vidare oklart om avsikten med regleringen var att ledamoten skulle ha rätt till en introduktion eller att ge en möjlighet att ge ledamöterna en sådan introduktion. Riksdagsstyrelsen delade inte Lagrådets uppfattning (2015/16:RS7 s. 65) och berörde inte frågan närmare. Förevarande bestämmelser är till skillnad från övriga bestämmelser i lagen riktade till . De ger intryck av att förvaltningen kan välja att inte erbjuda en introduktion m.m. Enligt vår uppfattning framstår det som främmande och knappast förenligt med normalt språkbruk att betrakta en introduktion i riksdagsarbetet som en del av riksdagsledamöternas ekono- miska villkor i den mening som avses i 5 kap. 2 § riksdagsordningen. Snarare framstår en sådan introduktion som en självklar och nödvändig del av Riks- dagsförvaltningens stöd till riksdagsledamöterna. Detsamma gäller möjlig- heten att erbjuda språkutbildning och vidareutbildning. Mot denna bakgrund och i syfte att renodla regelverket bör bestämmelsen, som innebär att ”får” erbjuda introduktion och vidare- utbildning tas bort och, om den över huvud taget behövs, i stället tas in i in- struktionen för och formuleras som en skyldighet. Er- inran i 7 kap. 8 § ersättningslagen om att det finns bestämmelser om språkut- bildning i partistödslagen bör då också upphävas. 25.1 Uppdraget i denna del Enligt 5 kap. 1 § ersättningslagen har en ledamot rätt till traktamente om för- utsättningarna för avdrag för ökade levnadskostnader enligt inkomstskattela- gen är uppfyllda.