eunbil · H70N4D294B · 2020-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för rådets möte för rättsliga och inrikes frågor (RIF) . RÄTTSLIGA OCH INRIKES FRÅGOR Godkännande av dagordningen (Sr , Sr ) Se bifogad preliminär dagordning. (ev.) Godkännande av A-punkterna (Sr , Sr ) a)Lista över icke lagstiftande verksamhet b)Lista över lagstiftande verksamhet (Offentlig överläggning i enlighet med artikel 16.8 i fördraget om Europeiska unionen) 3.Övriga frågor (Sr /Sr ) Aktuella lagstiftningsförslag Avsikten med behandlingen i rådet 4.De strategiska riktlinjerna för RIF-området (Sr /Sr ) Diskussion/godkännande Avsikten med behandlingen i rådet Godkännande av de strategiska riktlinjerna Ange hur ärendet ska behandlas vid aktuellt rådsmöte Godkännande av strategiska riktlinjer på rättsliga och inrikes området samt diskussion om genomförandet av de strategiska riktlinjerna. Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 6181/20 behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - antog den strategiska agendan. Den strategiska agendan ger vägledning för de kommande fem åren i ett antal frågor kopplat till bland annat rättliga och inrikes frågor. För att underlätta genomförandet av den strategiska agendan har det kroatiska ordförandeskapet tagit fram utkast till strategiska riktlinjer på det rättsliga och inrikes området. Utkastet till riktlinjer har tagit form efter förberedelsearbete under de rumänska och finska ordförandeskapen, flera framåtblickande diskussioner hölls vid rådsmötena . Riktlinjerna omfattar hela RIF-området och är uppdelade efter fyra huvudrubriker 1) Värderingar och rättsstatens principer 2) Ömsesidigt förtroende 3) Ett , ett område och 4) Hantera ny teknik och artificiell intelligens. Den rättsliga grunden för de strategiska riktlinjerna finns i artikel 68 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Av artikeln framgår att ska fastställa riktlinjer för lagstiftningsprogrammet och den operativa programplaneringen på området med frihet, säkerhet och rättvisa Riktlinjerna kommer att diskuteras och förväntas godkännas på . Riktlinjerna kommer sedan att införlivas i Europeiska rådets slutsatser . Regeringen ställer sig bakom att de strategiska riktlinjerna antas. Regeringen välkomnar att de strategiska riktlinjerna fokuserar på genomförandet av den strategiska agendan. Regeringen välkomnar särskilt att riktlinjerna fastställer att , inom dess kompetens, bör föra diskussioner om rättsstatens principer. Regeringen välkomnar vidare att riktlinjerna betonar vikten av ömsesidigt förtroende mellan medlemsstaterna som en förutsättning för ömsesidigt erkännande. Regeringen anser att fokus bör ligga på att genomföra antagna rättsakter. Nya förslag ska bygga på ett tydligt mervärde för medborgarna. Regeringen är positiv till att kommissionen ska presentera en ny migrations-och asylpakt. EU bör ta ett helhetsgrepp om den interna och externa dimensionen av migrationsfrågan. Kontrollen över vilka som reser in över de yttre gränserna måste förbättras som rätten att söka asyl upprätthålls. Vi välkomnar att riktlinjerna lyfter fram lagliga vägar, till exempel vidarebosättning. Vidarebosättning som laglig väg för skyddsbehövande måste öka såväl i EU som globalt. Det är också nödvändigt att fortsatt fokusera på ett bättre återvändande. EU bör vidare verka för långsiktiga migrationsdialoger med prioriterade tredjeländer för att motverka grundorsaker till ofrivillig migration samt stärka ursprungs- och transitländers egen kapacitet att hantera alla aspekter av migration inklusive bekämpning av människosmuggling. Kampen mot organiserad brottslighet och terrorism kräver gränsöverskridande åtgärder. Regeringen välkomnar att riktlinjerna lyfter fram vikten av en integrerad ansats på säkerhetsområdet. Det är viktigt att samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter utvecklas liksom samarbetet mellan dem, EU:s byråer och andra relevanta myndigheter. Regeringen välkomnar också att riktlinjerna innehåller skrivningar om hur ny teknik skapar möjligheter och utmaningar. Regeringen anser att en framtida EU-rättsakt om datalagring för brottsbekämpande ändamål är viktig i detta sammanhang. En ny reglering ska vara förenlig med grundläggande rättigheter, särskilt rätten till respekt för privat- och familjelivet samt skyddet för personuppgifter, samt innefatta adekvata rättssäkerhetsgarantier. 5.Inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EPPO) (Sr ) Lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. –KOM (2013) 534 Förslag till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten –Faktapromemoria 2013/14:FPM10. behandlad vid samråd med : , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . behandlad vid överläggning med, eller information till, riksdagsutskott: JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (skriftlig info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. KU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU) och (överläggning JuU). Förordningen om inrättandet av Eppo antogs vid . Med undantag för de medlemsstater som valt att på olika sätt stå utanför det straffrättsliga samarbetet – dvs. och – har samtliga medlemsstater förutom , och anslutit sig till Eppo. Medlemsstater som väljer att stå utanför Eppo-samarbetet har möjlighet att ansluta sig i efterhand. Kommissionens avsikt är att Eppo ska vara operativ . Ett antal juridiska och organisatoriska åtgärder behöver vidtas för att uppnå detta, exempelvis nominering av de europeiska åklagarna, framtagandet av ett ärendehanteringssystem och ombyggnationen av den byggnad där Eppo ska ha sitt säte. Arbetet med att inrätta Eppo har dock gått långsammare än planerat och vissa medlemsstater har uttryckt oro för tidplanen. Den europeiska chefsåklagaren utsågs . Regeringen står bakom ett svenskt deltagande i Eppo, vilket statsministern också framförde till i EU-deklarationen . beslutade regeringen att tillsätta en utredning som ska analysera behovet av och föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som behövs för ett svenskt deltagande i Eppo. Uppdraget ska redovisas . Regeringen arbetar alltså med att se över de nationella förutsättningarna för att ska kunna ansluta sig till Eppo och avser att söka stöd när regeringen har ett förslag i form av en proposition. Efter överläggning i justitieutskottet finns följande ståndpunkt: bör medverka till att beivra brott mot EU:s finansiella intressen, inklusive bedrägerier, penningtvätt, korruption och mutbrott som träffar EU:s budget. Regeringen vill därför inleda samtal med kommissionen, med ambitionen om ett framtida svenskt deltagande i Eppo. Såsom ej deltagande har inte rösträtt i frågor om inrättandet av Eppo, men har ett intresse av att säkerställa att förhållandet mellan Eppo och icke deltagande medlemsstater regleras på ett effektivt sätt. Digital Rättvisa: elektroniska bevis (Sr ) a)Förhandlingar om ett avtal mellan och om gränsöverskridande tillgång till elektroniska bevis Avsikten med behandlingen i rådet Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 9114/19, 9116/19, 6569/19, 6102/2019, 6102/2019 ADD 1, 9418/2018 och Fakta-PM (2017/18:FPM88). behandlad vid samråd med : , , , , , och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet , , , , , och . Rådet beslutade om allmän inriktning avseende kommissionens förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter respektive . Trepartssamtalen med förväntas inledas . En fråga som aktualiserades under förhandlingarna om förordningen är hur man ska hantera de motstridiga skyldigheter som kan uppstå för vissa tjänsteleverantörer med hänsyn till att de kan vara underkastade såväl som tredjelands lag, främst amerikansk sådan. En tjänsteleverantör som är etablerad i exempelvis , men erbjuder sina tjänster inom unionen, och som mottar en begäran om utlämnande av uppgifter enligt förslaget till förordning kan vara förhindrad att lämna ut dessa med hänsyn till amerikansk lagstiftning. Vidare har antagit en lag (den s.k. US Cloud Act) som innebär att amerikanska tjänsteleverantörer i regel ska vara skyldiga att följa en begäran från amerikanska myndigheter att lämna ut uppgifter, oavsett var sådana uppgifter finns lagrade. Detta kan komma i konflikt med europeiska regler om bl.a. dataskydd. ger den amerikanska lagen möjligheter att ingå bilaterala avtal med andra stater om bl.a. under vilka villkor myndigheter i andra stater får begära ut elektronisk bevisning direkt från företag i . Den amerikanska lagstiftningen kan således påverka möjligheterna att få tillgång till elektronisk bevisning för de brottsbekämpande myndigheterna i . Mot den bakgrunden beslutade medlemsstaterna vid att ge kommissionen i uppgift att förhandla fram ett EU-gemensamt avtal med på detta område. Enligt mandatet ska de övergripande målen med förhandlingarna med vara att säkerställa att den slutliga utformningen av avtalet tar itu med de lagkonflikter som kan uppstå, att skyddet för bl.a. grundläggande fri- och rättigheter och dataskydd upprätthålls samt att avtalet återspeglar och är förenligt med den slutliga utformningen av e- bevisningslagstiftningen inom EU. De officiella förhandlingarna mellan och har precis kommit igång och några konkreta resultat från förhandlingarna finns således ännu inte att rapportera. I enlighet med det förhandlingsmandat som medlemsstaterna gett till kommissionen så kommer förhandlingarna att föras i nära samråd med medlemsstaterna genom bl.a. möten och återrapportering. b)Förhandlingar om ett andra tilläggsprotokoll till konventionen om IT-brottslighet Information från Kommissionen Avsikten med behandlingen i rådet Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 9114/19, 9116/19, 6569/19, 6102/2019, 6102/2019 ADD 1, 9418/2018 och Fakta-PM (2017/18:FPM88). behandlad vid samråd med : , , , , , och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet , , , , , och . Rådet beslutade om allmän inriktning avseende kommissionens förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter respektive . Trepartssamtalen med förväntas inledas . Parallellt med förhandlingar om tillgång till e-bevisning inom EU pågår ett arbete inom med att ta fram ett andra tilläggsprotokoll till den s.k. Budapestkonventionen (konvention om it-brottslighet), där bl.a. ungefär samma frågor är tänkta att regleras som i EU-förordningen. Eftersom ännu inte har tillträtt konventionen (eller det första tilläggsprotokollet) får vi enbart delta i förhandlingarna som observatörer. Vid beslutade medlemsstaterna att ge kommissionen ett mandat att förhandla på EU:s vägnar i förhandlingar beträffande det andra tilläggsprotokollet. Enligt mandatet är det övergripande målet för förhandlingsarbetet att säkerställa att tilläggsprotokollet stämmer överens med EU-lagstiftningen särskilt vad gäller utredningsbefogenheter som beviljas parter utanför EU, säkerställa respekten för bl.a. grundläggande fri- och rättigheter, samt vara förenligt med förslaget till förordning om e-bevisning i dess slutliga antagna form. Det anges särskilt att EU inte bör motsätta sig att det i det andra tilläggsprotokollet införs ytterligare skyddsåtgärder och skäl för avslag än i förslaget till förordning om e-bevisning. EU är inte part till konventionen och har precis som endast observatörsstatus och saknar rösträtt. De enskilda medlemsstaterna kommer därför att behöva ratificera tilläggsprotokollet för att bli bundna av det. Ett relativt aktivt förhandlingsarbete pågår just nu av det andra tilläggsprotokollet inom . Förhandlingarna av detta är planerade att pågå fram till slutet av 2020. c)Systemet för digitalt utbyte av elektroniska bevis Information från kommissionen/lägesrapport Avsikten med behandlingen i rådet: Information från kommissionen / lägesrapport. Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Rådet antog slutsatser om förbättrad straffrätt i cyberrymden. I rådslutsatserna uppmanas kommissionen att i samarbete med bl.a. medlemsstaterna ta fram ett förslag till en teknisk lösning som gör det möjligt att genom en säker onlineportal överföra förfrågningar och svar avseende bistånd med inhämtande av digital bevisning inom EU. Kommissionen kommer att presentera den tekniska lösningen för digitalt utbyte av bevis, det s.k. e-Evidence Digital Exchange System (), som lanserades . Syftet med är att digitalt kunna utbyta bevisning mellan behöriga myndigheter i och utanför EU:s medlemsstater inom ramen för europeisk utredningsorder (EIO) och konventionen om ömsesidig rättslig hjälp (MLA) på ett tillförlitligt, säkert och godtagbart sätt. kommer i ett första steg användas för att överföra EIO samt frågor och svar om bistånd med att hämta in digital bevisning inom EU. ska funktionaliteteten utökas till att även omfatta att utbyta digitalt bevismaterial. Kommissionen ansvarar för och ett lagringssystem. Varje medlemsstat ansvarar i sin tur för att införa den tekniska lösningen som gör det möjligt att ansluta till portalen. Överföringen kommer att ske med hjälp av den säkra transportförbindelsen e-CODEX som några MS har utvecklat inom ramen för samarbetet på e-juridikområdet. i har fått i uppdrag att ansluta sig till den gemensamma portalen. Avsikten är att åklagare i ska börja utbyta information om bevisning från . har anslutit sig till ett gemensamt införandeprojekt (EXEC2) och har ansökt om EU-finansiering för implementeringsarbetet tillsammans med och några andra medlemsstater. Kommissionens mål är att användningen av gradvis ska utökas till att omfatta alla instrument på det civil- och straffrättsliga området. Som exempel på nästa steg har Kommissionen nämnt europeisk arresteringsorder (EAW), rådets rambeslut 909 om brottmålsdomar med fängelsestraff och europeiskt beslut om kvarstad på bankmedel (EAPO). 7.Utlämning av EU-medborgare till tredjeländer (Sr ) Diskussion Avsikten med behandlingen i rådet Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. Frågan om utlämning av EU-medborgare har med kort varsel tagits upp som en diskussionspunkt vid RIF på initiativ från . Något dokument har dock inte presenterats och det är därför oklart exakt vad som ska diskuteras. Eftersom den exakta frågeformuleringen ännu inte är känd kommer den preliminära svenska ståndpunkten presenteras . 8.Övriga frågor (Sr /Sr ) a)Uppdatering om det förberedande arbetet med att upprätta en europeisk rättsstatsmekanism Avsikten med behandlingen i rådet: Kommissionen avser att upprätta en övergripande europeisk rättsstatsmekanism (European rule of law mechanism) som omfattar alla medlemsstater och som inkluderar en årlig rapport om rättsstatsprincipen. Syftet med mekanismen är att på ett objektivt sätt öka förståelsen mellan medlemsstaterna, identifiera risker, utarbeta lösningar och se rättstatsfrågorna i sin kontext. Vid möte kommer kommissionen att informera rådet om arbetet med den europeiska rättsstatsmekanismen.