rfr · H70WRFR6 · 2020-01-01 00:00:00 — I en kommentar framhöll Business att arbetet med att attrahera investeringar till regioner skulle kunna underlättas och för- stärkas genom en ökad regional prioritering i det tillväxtfrämjande arbetet. Business konstaterade att få regioner hade permanenta organisationer med investeringsfrämjande som huvuduppdrag. Business anförde att organisationen arbetat med att stötta regionernas investerings- främjande, vilket uppgavs ha lett till att många regionala organisationer hade 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET bildats, men dessa hade enligt Business alltför ofta varit ”projekt” med finansiering och ofta med medel från strukturfonder. Business menade att denna finansieringsmodell ledde till att de re- gionala organisationerna ”kom och gick” då projekt avslutades och nya starta- des, med följden att kompetent personal försvann och arbetet blev för kortsik- tigt. Business sa sig se en viss ljusning då de regionförbund som bil- dats ibland hade övervägt att bilda en permanent organisation. kon- staterades att fyra av de mest närstående tolv regionerna antingen var under avveckling eller nystartande. Business bedömning var att sannolikt skulle kunna attrahera många fler kvalitativa investeringar om arbetet i regionerna blev mer långsiktigt. I redovisningen underströk Business att syftet med det regionala samarbetet var att säkerställa ett effektivt arbete med direktinve- steringar i . Business konstaterade att fler regioner gått från projekt till permanenta organisationer, eller åtminstone övervägt att göra det. Av de mest närstående samarbetspartnerna var nio permanenta. Enligt Busi- ness var det fortfarande en väldigt liten del av tillväxtarbetet som satsades på internationell marknadsföring för att attrahera investeringar. Enligt Business skulle sannolikt kunna attrahera många fler kvalitativa investeringar om detta arbete prioriterades högre i regionerna. Av redovisningen framgår vidare att Business i samband med att vårändringsbudgeten beslutades fick extra medel inom ramen för den s.k. exportoffensiven som var knutna till olika åtgärder inom ramen för exportstra- tegin, däribland för regionalt investeringsfrämjande. Busi- ness uppgav att den extra finansieringen, som beslutades först i de- cember 2015, syftade till att stärka de regionala aktörerna i deras arbete genom att hjälpa dem att identifiera regionala spjutspetsområden och paketera detta gentemot utländska företag. Business avsåg att anställa två personer för ändamålet , där den ena skulle fokusera på beslutsfattare i re- gionerna, medan den andra skulle ha ett branschperspektiv för mer generellt. Av redovisningen framgår även att Business avsåg att fort- sätta stärka det regionala investeringsfrämjandet för att långsiktigt kunna le- verera de insatser som fanns beskrivna i exportstrategin och skapa en Team Sweden-samordning med en nationell helhetsstrategi. Arbetet med att få fler permanenta regionala organisationer fortgick även . I återrapporteringen av det statliga uppdraget anförde Business att samarbetet med regionerna byggde på en ambition från regioner- nas sida att i så stor utsträckning som möjligt arbeta för att kvarvarande pro- jektfinansierade organisationer skulle permanentas. Business uppgav att de hade fört samtal med involverade regionala aktörer som ännu representerade en projektfinansierad verksamhet om hur en process mot en permanent organisation skulle kunna se ut, och man framhöll än en gång vik- ten av ett långsiktigt arbete. Vidare beskrev Business att de hade arbetat för att förmedla ett breddat synsätt kring var potentiella invester- ingar kan landa. Business konstaterade att en investering är blind för 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET administrativa gränser och i stället sker utifrån många andra parametrar, t.ex. en arbetsmarknads geografiska utseende. Det här menade innebar att det samlade arbetet där flera kommuner och regioner samverkade för att attrahera investeringar kunde spela en strategisk roll för tillväxten lokalt och regionalt, även om investeringen slutligen inte landade i den egna regionen eller kommunen. fortsatte Business sitt arbete inom regional samverkan med i huvudsak samma inriktning som 2016. Business fortsatte att framhålla vikten av regional och samverkan för att attrahera inve- steringar som kan spela en strategiskt viktig roll för den regionala tillväxten även utanför den ort där etableringen sker. Arbetet hade också fortsatt att fo- kusera på att stödja insatser för att utforma kvalificerade regionala värdeerbju- danden, i linje med Business satsning på att producera än mer foku- serat säljmaterial riktat till utländska investerare. Vikten av att regionerna sat- sar resurser som kan säkra en långsiktig verksamhet framhölls även 2017 och 2018. Business har genomgående under alla år framhållit den viktiga roll som de regionala exportrådgivarna spelar för den regionala samverkan. Ef- tersom arbetet drivs av olika aktörer i olika län varierar Business samarbetspartner med geografin. Generellt beskriver dock Business att de har ett mycket nära och bra samarbete med , En- terprise () samt med länsstyrelser och regionförbund. Regionalt har även samverkan med handelskamrar, företagskluster och olika EU-projekt varit vanligt. De regionala exportrådgivarna har ofta redan sedan början av den undersökta perioden varit samlokaliserade med . Business har även medverkat i, eller drivit, regionala aktivi- teter för att visa på internationella möjligheter för företagen. De regionala ex- portrådgivarna har också genomfört utbildningar, seminarier och informa- tionsmöten i samverkan med de lokala näringslivsfrämjarna. De uppges också generellt ha goda kontaktytor till det lokala näringslivet till nytta för små och medelstora företag. Sedan bildandet av s.k. regionala exportcentrum uppges de regionala exportrådgivarna delta aktivt i det arbetet. I redovisningen uppskattade Business att de regionala exportrådgivarna lade un- gefär av sin tid på samverkansarbetet. Någon motsvarande upp- skattning finns inte . Enligt riktlinjerna skulle Business särskilt redovisa hur samverkan med skulle kunna utvecklas för att ta till vara syner- gier i respektive verksamhet och för att undvika överlappningar i syfte att bättre bidra till bl.a. målet för den regionala tillväxtpolitiken. Business beskrev att det hade tagits flera initiativ på ledningsnivå för att till- sammans med driva samverkan framåt och ta vara på synergier. hade det enligt vad Business anförde framför allt handlat 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET om utvecklingen av regionala exportcentrum samt att hitta synergier och for- mer för samverkan mellan uppdrag till EEN i syfte att undvika överlappningar. De hade också träffats inom ramen för . För att få en bild av om och i vilken utsträckning Business äskat medel knutet till frågor om samverkan med och stöd till regionalt export- och inve- steringsfrämjande och om regeringen i så fall har bemött dessa äskanden och bedömt utvecklingen, har Business årliga budgetunderlag samt bud- getpropositionerna –2020 studerats. Nedan redovisas det som har framkommit som är kopplat till just regional samverkan och stöd. I kapitel 6 ges en översiktlig beskrivning av anslagsutvecklingen för export- och invester- ingsfrämjandet. Äskanden om medel för samverkan med och stöd till regionalt export- och investeringsfrämjande –2014 var Business bedömning att anslaget borde behållas på samma nivå. I budgetunderlaget föreslog Business en fortsatt utveckling av organisationens regionala närvaro i och en mer systematisk bearbetning av det regionala och lokala näringslivet, för att ge fler företag inspiration och styrka att ta steget ut på nya marknader. Inför att den särskilda satsningen på bl.a. regional exportrådgivning –2014 skulle upphöra betonade Business att satsningen hade gett viktiga bidrag till verksamheten och möjliggjort en rad långsiktigt betydelse- fulla aktiviteter. Business bedömning var att de skulle komma att behöva göra anpassningar om anslagen minskade kraftigt, vilket bl.a. skulle kunna komma att påverka den regionala exportrådgivningen. Sedan budgetunderlaget har Business föreslagit succes- siva höjningar av både export- och investeringsfrämjandet. I underlaget lyftes återigen risken för att ett minskat anslag skulle innebära resursan- passningar och att den regionala exportrådgivningen som en följd av detta skulle komma att påverkas. Business ville använda eventuella extra resurser inom exportfrämjandet till ett mer effektivt och modernare sätt att fortsätta arbetet med den regionala exportrådgivningen, bl.a. genom en för- stärkning av småföretagsprogrammet och en lansering av regionala export- centrum med principen ”En dörr in”. En eventuell ökning av anslaget till in- vesteringsfrämjandet skulle bl.a. användas för att stärka det regionala invester- ingsfrämjandet genom att genomföra en kompetensuppbyggnad med fokus på finansiell analys och erfarenhet av transaktioner som ett komplement till den branschkompetens som Business redan hade. I budgetunderlaget lyfte Business det pågående arbetet med att lansera och införa 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET regionala exportcentrum och framhöll att man genomfört en egen fördjupad analys i enlighet med regeringens riktlinjer och förberett för förstärkt närvaro av regionala exportrådgivare i . Business anförde vi- dare att de och med fortsättning 2017 avsåg att fokusera på re- gional exportrådgivning i hela , med förstärkt närvaro via medverkan och samordning i framtida exportcentrum vilka skulle bemannas av en lokal teamledare för regional exportrådgivning. Business avsåg vidare att utveckla sitt erbjudande tillsammans med andra aktörer för att uppnå regering- ens målsättning med ”En dörr in”. Business avsåg bl.a. att inleda medverkan i ett projekt med s.k. internationaliseringslotsar tillsammans med andra statliga aktörer. Det beskrevs som ett projekt som hade vuxit fram under dialogen om regionala exportcentrum och om hur man bäst skulle ut- forma de offentliga främjanderesurserna regionalt och lokalt. Varken i budgetunderlaget eller 2019 går det att knyta de äskanden som görs om ökade medel till regional samverkan, vare sig inom export- eller investeringsfrämjandet. Business lyfte dock återigen vikten av lång- siktighet inom exportfrämjandet och anförde att de såg med oro på långtids- budgeten som indikerade minskat anslag 2020. Om anslaget minskades i den omfattning som regeringen aviserat framhöll Business att man skulle komma att behöva göra kraftiga neddragningar i verksamheten. För att ta an- svar gentemot företagen menade att det arbetet skulle be- höva inledas ; bl.a. skulle den regionala exportrådgivningen i komma att behöva ses över. I budgetunderlaget framhöll Business att mer än någonsin behöver förstärkningar i export- och investeringsfrämjandet för att kunna landa i en långsiktig och stabil verksamhet. Business anförde åter att de ser med oro på att långtidsbudgeten indikerar en kraftig neddragning . En sådan minskning skulle enligt Business innebära att man skulle komma att behöva inleda neddragningar bl.a. skulle den regionala exportrådgivningen i komma att behöva ses över. anförde Business att de förutsatte att så inte blir fallet utan att anslagsnivåerna kvarstår 2020, och Business framhöll att de vill se ytterligare satsningar på export- och investeringsfrämjandet. I en långsiktig finansieringsplan föreslog Business en successiv ökning av både de export- och investeringsfrämjande verksamheterna så att de 2024 om- fattar 400 respektive (att jämföras med nivåer på 287 och ). Bland nya satsningar fanns förslag som innebär samverkan mellan olika aktörer, även om de regionala aktörerna inte särskilt omnämns. Det gäller förslaget om att starta export- och investeringsfrämjande program som är kopplade till regeringens strategiska samverkansprogram och en förstärkt aktörssamverkan i . Business före- slog också ett förstärkt småföretagsprogram, men den regionala exportrådgiv- ningen som är en del av detta program omnämns inte särskilt. 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET Regeringens budgetbeslut och uppföljning av verksamheten Regeringen har regelmässigt framhållit betydelsen av den regionala export- rådgivningen och betonat att investeringsfrämjandet ska bygga på ett nära samspel mellan nationella, regionala och lokala aktörer. Regeringen har i sina överväganden i förslag till budgetbeslut bl.a. framhållit att de fäst stor vikt vid att möjligheter till synergier och samverkan mellan främjandets olika delar tas till vara liksom mellan myndigheter och organisationer på både nationell, re- gional och lokal nivå som arbetar med företagsutveckling och international- isering. I budgetpropositionen framhöll regeringen att skapandet av den nya organisationen bl.a. möjliggjorde en ökad samverkan med lokala och regionala aktörer, och verksamheten med de regionala exportrådgivarna var enligt regeringen en prioriterad uppgift. I budgetpropositionen var regeringens bedömning att den nya organisationen hade medfört synergier mellan verksamheterna, och förutsättningarna för en ökad samverkan med lo- kala och regionala aktörer kunde därmed utnyttjas. Den nya organisationen hade vidare inneburit att investeringsfrämjandet hade fått tillgång till fler marknader och resurser och att Business därför hade potential att bli en ännu starkare partner till regionerna. Året därpå lyfte regeringen fram att samarbetet mellan de regionala export- rådgivarna och utlandskontoren hade utvecklats, vilket ledde till att företagen snabbare fick kontakt med internationella marknader. Samarbetet mellan myn- digheter, organisationer och regionala aktörer som arbetade med företags- och näringslivsutveckling samt främjande hade vidare enligt regeringen fortsatt i positiv riktning. I budgetpropositionen var regeringens bedömning fortfarande att samarbetet hade fortsatt i positiv riktning, men regeringen an- såg att ytterligare samordning var nödvändig. Regeringen anförde att de hade lanserat begreppet Team för den stärkta samordningen med syfte att öka effektiviteten och undvika överlappningar. betonade regeringen betydelsen av Business regionala exportråd- givarverksamhet. För att möta företagens behov skulle enligt regeringen re- gional exportrådgivning erbjudas små och medelstora företag i alla delar av . Business skulle medverka i framtagandet av regionala ex- portcentrum enligt principen ”En dörr in” och utifrån konceptet Team . Regeringen framhöll betydelsen av ett nära samspel med aktörer för lokalt och regionalt investeringsfrämjande i kontakterna med den utländska investeraren och betonade att Team samordningsroll även avsågs omfatta inve- steringsfrämjandet. I budgetpropositionen anförde regeringen att Business arbete med investeringsfrämjande visserligen hade utveck- lats men de ansåg fortfarande att en intensifiering krävdes. Reger- ingen framhöll exportstrategin och arbetet inom Team . Regeringen konstaterade att presterade sämre än flertalet andra jämförbara länder sett till antalet investeringar , varför reger- ingen ansåg att det fanns en förbättringspotential. I budgetpropositionen föreslog regeringen ett ökat anslag –2023 för att stärka den regionala exportrådgivningen, t.ex. genom att 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET öppna fler regionala exportcentrum. Regeringen förväntade sig att den ökning som Business fått i antalet uppdrag bl.a. inom regional exportrådgiv- ning skulle komma att vidareutvecklas framöver. Merparten av medlen för att förstärka den regionala exportrådgivningen tilldelades dock för uppdraget att inrätta regionala exportcentrum i alla svenska län och regioner . Regeringen konstaterade att samarbetet mellan myndigheter, or- ganisationer och regionala aktörer hade utvecklats och fördjupats inom ramen för exportstrategin, Team Sweden-arbetet, inrättandet av regionala exportcent- rum samt skapandet av en gemensam ingång för information om export och import, vilket regeringen bedömde hade gagnat de svenska företagen. Reger- ingen konstaterade vidare att Business mot bakgrund av exportoffen- siven hade fått utökade uppdrag bl.a. när det gällde regional exportrådgivning och att de hade förstärkt den regionala exportrådgivningen i alla delar av landet genom en s.k. hubbverksamhet. Business medverkade också i reger- ingens satsning på regionala exportcentrum (i sex pilotlän). Regeringen an- förde att Business arbete med investeringsfrämjande hade fortsatt att utvecklas och att resultatindikatorerna visade på en positiv utveckling för in- vesteringsfrämjandet. anförde regeringen att det fortfarande torde finnas en förbättringspotential sett till hur presterade i jämförelse med andra länder. Budgetpropositionen beslutades av en övergångsregering och re- geringen avstod därför från att redovisa en analys och bedömning av verksam- heten. I budgetpropositionen konstaterade regeringen i likhet med tidi- gare år att samarbetet mellan myndigheter, organisationer och regionala aktö- rer utvecklats och fördjupats inom ramen för exportstrategin, vilket regeringen framhöll har gagnat de svenska företagen. Regeringen lyfte särskilt fram bl.a. Team Sweden-konceptet och regionala exportcentrum. I likhet anförde regeringen att uppdraget att attrahera utländska investeringar förutsät- ter ett nära samarbete med regionala investeringsfrämjande organisationer samt utlandsmyndigheterna och konstaterar att samverkan mellan Business och regionerna har skett i en majoritet av investeringsprocesserna. De inledande intervjuerna med två regionala investeringsfrämjande organisationer Som framgått tidigare i detta kapitel har det under både Invest och Business funnits partneravtal med regionala investeringsfrämjare. Inom ramen för de inledande intervjuerna genomfördes intervjuer med två re- gionala partner, in och Invest Business Region. Invest in arbetar med att skapa nätverk och strategiska allianser mel- lan utländska och skånska företag i syfte att attrahera utländska investeringar 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET till regionen samt främja exporten hos skånska företag. 165 Verksamheten i dess nuvarande form startade . Invest in är en av få regioner som även arbetar aktivt med exportfrämjande och de ingår i samarbetet Exportcent- rum . Invest arbetar med att erbjuda förutsättningar för be- fintliga företag att växa och för nya företag att starta och etablera sig i Stock- holm.166 in och Invest är genom samarbetsavtal regionala partner till Business . Invest in Skåne167 uppgav i intervjun att de hade ett nära och utvecklat sam- arbete med Invest , både med huvudkontoret i och med ut- landskontoren, innan verksamheten i dess dåvarande form upphörde. Samar- betet baserades på avtal och medfinansiering inom vissa tematiska områden, t.ex. livsvetenskap och informationsteknik. Invest uppgav att de ansåg att Invest i stort fungerade bra innan verksamheten i dess dåva- rande form upphörde , och de konstaterade att Invest Swe- den ofta framhölls som ett föredöme inom den internationella investerings- främjarvärlden. påtalade Invest i intervjun att det fanns smärre problem som t.ex. bristande kommunikation mellan myndigheten och regionerna, vilket bl.a. innebar att myndigheten startade projekt som man ville att regionerna skulle finansiera. Invest framhöll att den stora för- delen med den dåvarande organisationen var dels att verksamheten och alla dess medarbetare arbetade fokuserat med investeringsfrämjande, dels att det fanns tillräckliga resurser för att arbeta med uppdraget. Invest hade i många fall upparbetade relationer med medarbetarna inom Invest , vilket förenklade kommunikationen och samarbetet i gemensamma projekt. Invest in konstaterade vid intervjun att sammanslagningen av skedde eftersom den i princip sammanföll med de ekonomiska problem som exportfrämjandet drogs med. skulle integreras hade redan stora ekono- miska problem, vilket innebar att investeringsfrämjandet drunknade i de organisatoriska problem som blev en del av den nybildade organisationen. Invest in ansåg vidare att Business investeringsfrämjande verksamhet fungerade sämre efter sammanslagningen än närmast före bildandet av organisationen. Även vittnade om att sammanslagningen av lett till negativa konsekvenser genom en märkbar neddragning i den investerings- främjande verksamheten samt genom att organisationen tappat fokus. in och Invest var av uppfattningen att medel som hade anslagits till investeringsfrämjandet delvis användes för att täcka den förlust 165Invest in är en del av marknadskoncernen och ägs av gion () och 33 kommuner (). 166https://. Invest är ett dotterbolag till , som är ett kommunalt helägt bolag (). 167Invest in , intervju . 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET som hade uppkommit i exportfrämjandet. Detta skedde enligt Invest trots att sammanslagningen inte skulle innebära en sammanblandning av verksamheterna och att de skulle vara åtskilda från varandra finansierings- mässigt, dvs. anslagen för respektive verksamhet skulle inte användas för an- nan verksamhet. poängterade Invest in att de förstod varför åtgärderna genomfördes. Det handlade i slutändan om Business fort- levnad.168 De båda organisationerna sa följande: Investdelen av verksamheten fungerade som en livbåt för Business . Rent konkret innebar besparingarna inom Business att den finansiering som var tänkt att gå till investeringsfrämjandet delvis gick till den gemensamma finansieringen av Business , in- klusive exportfrämjandet.169 Från att ha varit en i stort sett välfungerande och välfinansierad organi- sation innebar sammanslagningen trots oförändrade anslag minskade re- surser och färre antal anställda som arbetade med investeringsfrämjande. De medel som hade anslagits till verksamheten räckte inte lika långt. In- vesteringsfrämjandet blev en oerhört slimmad organisation med otillräck- liga resurser, eftersom verksamheten fick vara med och sanera de problem som uteslutande fanns i Business konsultverksamhet.170 Neddragningen av investeringsfrämjandet fick omedelbara konsekvenser för Invest in ; t.ex. innebar det att färre personer arbetade med investerings- främjande och att det försvann personer vid utlandskontoren som Invest in hade haft en långvarig relation med. Som svar på en direkt fråga till Business med anledning av de upp- gifter som framkommit i de båda intervjuerna med regionerna, uppgavs att ett missförstånd ligger bakom det faktum att externa samarbetspartner uppfattar det som att medel som har anslagits till investeringsfrämjandet har använts för att täcka förluster inom exportfrämjandet. Bakgrunden till missförståndet är enligt Business att investeringsfrämjandet före samgåendet använde sig av anslagsredovisning. Efter samgåendet användes den redovisningsmo- dell som användes i för exportfrämjande även för investerings- främjandet.171 Införandet av denna modell var enligt Business inte helt tydligt och har också lett till en del diskussioner.172 in och Invest uppgav att de upplevde att in- vesteringsfrämjandet vid intervjutillfällena fungerade bättre än tidigare, och Invest in ansåg att de hade ett bra samarbete med Business . Situationen på Business har blivit mer stabil, och efter en initial ned- gång har antalet anställda som arbetar med investeringsfrämjande ökat. Sam- tidigt menade båda regionerna att det finns saker som kan utvecklas. 168Invest in och Invest Business Region, intervjuer . 169Invest in , intervju . 170Invest Business Region, intervju . 171Redovisningsmodellen innebär att samtliga resurser inom verksamheterna som arbetar med att utföra det statliga och det privata uppdraget har en standardkostnad som debiteras på de projekt som man arbetar med. I denna standardkostnad ingår en proportionell andel av de gemensamma kostnader som finns i verksamheten. 172Sveriges export- och investeringsråd, e-brev . 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET