rfr · H70WRFR11 · 2020-01-01 00:00:00 — Då tänker jag på kontrollmakten, där KU är särskilt viktigt. Under oss finns och JO. Vad skulle ni vilja ge oss i för beting för att öka tilliten? I dialog med skulle jag vilja säga att å ena sidan ska virepresentera våra väljare och deras agenda och åsikter. Å andra sidan skulle man kunna tänka sig att vi ska samarbeta och komma fram till beslut som är brett förankrade – samsyn kontra den polarisering som man möjligen skulle kunna utläsa ur väljarnas syn. har en lång tradition av att söka samarbetslösningar även när det handlar om regeringar och det politiska samhället. Vad säger ni? Har någonting att lära av exempel när det gäller att söka samsyn så gott det går? Det polariserar ju mot Mias mer renodlade tanke om att vi ska representera våra väljare. , : Vi har någonting i som är helt fantastiskt och som vi har kunnat få fram tack vare våra långa SOM- undersökningar: en positiv elektoral cykel. När det är valår i stiger alltså förtroendet för alla politiska institutioner och politiker. Det visar sig också att förtroendet inte bara går upp för de politiska institutionerna när vi får val och, om ni så vill, tillfälle att träffa politikerna. Även förtroendet för alla andra institutioner går upp. Det finns ett slags haloeffekt av valen på förtroendet för det politiska, för offentlig förvaltning och även för privata institutioner. Utan undantag kan vi visa detta av SOM-data, testat på 6–7 olika val och 21 institutioner. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN Kongressen i har katastrofalt låga förtroendesiffror, även när det gäller job performance, medan i internationell jämförelse mellan 70–80 olika länder ligger på topp 5–10. mässigt sämre än några av de andra institutionerna i . exempel att låg väldigt högt. Men det var Systembolaget som vann den sista mätningen i Förtroendebarometern som görs i . Systembolaget och är bland de som har högst förtroende i Internationellt sett är det alltså höga siffror för . Det har väl att göra med att människor i känner och vet om att det finns en någorlunda överensstämmelse mellan vad man tycker och tänker och att få saker gjorda. Vi har ju väldigt hög åsiktsöverensstämmelse ideologiskt i mellan vänster och höger och riksdagsmän, och det är den viktigaste faktorn när det gäller hur väljarna röstar. När det gäller den positiva elektorala cykeln – tänk om det hade varit tvär- tom, så att när ni kommer ut och har valrörelse och vi äntligen får träffa poli- tiker, ja, då sjunker förtroendet! Så är det inte i . När det gäller haloeffekten är det som så att eftersom förtroendet är viktigt för transaktionskostnader som går ned är val oerhört viktiga för att hålla uppe samhällsförtroendet i ett land som . Därför var det väl en tabbe att ni röstade igenom mellan valen i i stället för tre. När jag var ung var det för övrigt mellan valen. På grund av att vi har gemensam valdag, vilket bara och har, är vi ett av de länder på jorden som mest sällan ger folk en chans att rösta. De flesta andra länder har inte gemensam Och eftersom val är någonting som är värdefullt för att upprätthålla förtroendet i ett samhälle är detta kanhända något vi ska fundera på. Ordföranden: kanske är så positiv just för att vi inte har val så ofta; det kan ju vara tvärtom. , : Det är viktigt att tänka igenom att det handlar om lite olika saker när vi tittar på riksdag, regering och förvaltningar. Det finns ju en viss logik i att säga att jag inte har förtroende för den sittande regeringen, för jag har inte röstat på den. Då faller ju kanske halva befolk- Det är väldigt annorlunda med de offentliga myndigheterna. De ska ju lika- behandla och vara opartiska. Där inträffar inte det som brukar kalla för hemmalagshypotesen, alltså att man har förtroende för dem som man har röstat på. Vi har ju inte röstat på eller Systembolaget, utan deras verksamhet ska bygga på principerna om saklighet och likabehandling. Då tror jag att man har en större möjlighet att nå de här höga siffrorna än vad man har när det handlar om partipolitik. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN (L): Tack så mycket för denna föredragning! Det här är en sådan dag när man känner att det är en ynnest att få vara folkvald och ta del av detta. Ni bekräftar det som utskottet naturligtvis har vetat , nämligen att det är just de pålitliga offentliga institutionerna och den oförvitliga tjänstemannen som är ryggraden i det samhälle där vi vill bli folkvalda. Ni pekar också på de möjliga problem som vi har framför oss. sa just att moralisering fördummar i allra högsta grad, och det kan åtminstone jag skriva under på. Ni säger också att vi numera satsar mer på ett ökat inslag av myndigheter som huvudsakligen har ideologiska uppgifter. Ideologiska uppgifter tenderar, i mina ögon, just att få en moraliserande debatt omkring sig. Jag vill höra om jag har landat rätt i det och vad ni tycker och tänker om den frågan i så fall. Jag representerar ju ett parti där individualismen och individen står väldigt högt. Om vi pratar om tillit, har man tittat någonting på just hur tillitsskapande påverkas av om man har ett individperspektiv eller ett kollektivt perspektiv i sin politik? Jag är skåning, vilket ni säkert hör på min vackra dialekt. tog upp att i och har vi en hög tillit, men i är tilliten lägre. borde ha mycket högre tillväxtskapande egenskaper än vad man har som stad . Kan det ha någonting att göra just med tilliten och att den skiljer sig från de andra två storstäderna? , : Om vår teori stämmer ska det precis vara som säger: I där tilliten är lägre blir transaktionskostnaderna högre, och då får man färre positiva samarbeten på alla plan. Vår konstitution är byggd på en modell där opinionsbildningen ska drivas av partier, frivilligorganisationer, folkrörelser och möjligtvis av intellektuella som är med i den offentliga debatten. Sedan ska detta transformeras till partierna som ska driva frågan i . Där ska komma ett beslut av riksdag och regering, och sedan har myndigheterna haft att genomföra detta beslut utan någon egen agenda. Men när det gäller de myndigheter som jag räknade upp kan man säga att den demokratiska apparaten snurrar baklänges. Vi har alltså myndigheter som försöker påverka opinionen och er för sina frågor. De är säkert utomordentligt behjärtansvärda, men de uppfattar sig också som opinionsbildande. Sedan ska de driva på regeringen som sedan ska förankra detta i . Då blir de politiska partiernas lite otacksamma uppgift att gå ut och försöka få förankring för den politik som de offentliga tjänstemännen har bestämt. Enkelt uttryckt bygger demokrati på att staten ska göra som folket vill. Men med den här utvecklingen vänder man på det så att folket ska göra som de statliga tjänstemännen önskar, och då uppstår ytterligare en fråga: Om man nu är politiskt intresserad och vill driva saker, varför i herrans namn ska man då gå med i ett politiskt parti? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN Jag började tänka på detta eftersom vi ju utbildar väldigt duktiga studenter som ofta är väldigt engagerade i någon fråga, till exempel djurens rätt, utveck- lingen i , jämställdhet och så vidare. När jag kommer i kontakt med dem brukar jag fråga som så att nu när du har din fina examen och ditt starka politiska engagemang, ska du gå med i någon folkrörelse eller något politiskt parti eller så? De tänker sig nästan uteslutande alla att de ska göra en karriär som politiserande tjänsteman. Det är så de ser det: De ska driva politik från en tjänstemannaroll. Jag vill inte på något sätt vara alarmistisk. Den svenska demokratin står inte och skakar på grund av det här. Men det fungerar rätt oskönt i förhållande till hur vår konstitution är tänkt att fungera, och det tror jag att man ska tänka på. , : Jag kan lägga till någonting om morali- Grundtanken är att när du har en väldigt stark åsikt så investerar du mycket i den åsikten. På engelska kallas det för ”invested interest”. vänder begreppet ”motivated reasoning”, alltså ”motiverat resonerande”. Då ser man att de människor som har tagit allra tydligast ställning för en sakfråga också är svårast att nå med nya argument. Det räcker så att säga inte att kasta fakta eller kunskap efter någon som redan vet väldigt väl vad den Det finns en skillnad mellan folket och eliten på det här sättet i den meningen att det är svårare att nå eliten i form av politiker med nya kunskaps- argument än vad det är att nå väljare med nya kunskapsargument. nämligen investerat så mycket i sin åsikt att de är mycket svårare att röra. pratas det ju om det här: Mer kunskap! Vi måste lära upp dem! det hjälper alltså inte alltid att kasta kunskap och fakta efter någon som redan har så starka investerade intressen i någonting, och det blir dessutom ännu värre när det gäller moralfrågor där det finns ett rätt och ett fel. mycket svårare att nå ut med kunskap. , : Det här med individualism och kol- lektivism var en bra fråga. Jag har inte något bra svar, för jag tror inte att någon har tittat på det, hur man nu skulle göra om det till en forskningsfråga. det är en intressant fråga, eftersom är ett av världens mest individua- liserade samhällen om man ser på mätningarna som görs av World Value Sur- vey, och andra. är vi tillsammans med några nor- diska grannländer världens mest tillitsfulla folk. Där finns alltså en koppling på aggregatnivå, men hur det ser ut mer i detalj är någonting som vi får åka hem och titta på. Varför är det så här i ? Det är inte bara i – även andra delar av har en lägre grad av mellanmänsklig tillit än vad som är snittet för Det är väl någonting med den gamla danska kolonin, höll jag på att skiljer sig väldigt mycket åt även i andra sammanhang. som var mest för EU. Det var de som var mest för kärnkraft. Det är de som tydligt har det högsta stödet för . STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN skiljer ut sig från övriga i många avseenden, även om de här sakerna inte nödvändigtvis behöver ha med varandra att göra. har ju också väldig bra mat till exempel. (MP): Jag är väldigt stolt över att representera minsta parti, men i sådana här sammanhang händer det ju att frågor man funderar på redan har berörts. Jag har en reflektion där jag vill höra vad ni tycker, och ni får väl hoppa över det som ni redan har berört. Jag har en bild av att vi ökar befolkningsmässigt men att antalet politiska uppdrag minskar, och då funderar jag kring det här med att känna sig representerad och delaktig i det demokratiska arbetet. Färre är medlemmar i politiska partier, vilket leder till att en lägre andel av befolkningen faktiskt har egen erfarenhet av det politiska hantverket och de dilemman man ställs inför. Det blir färre som känner en politiker personligen eller har en politiker i sin nära bekantskapskrets. Och när man inte känner någon annat än via tillspetsade uttalanden i sociala medier eller rubriker kanske det är svårt att ha en tillit och känna sig representerad på riktigt. Jag funderar därför på om vi borde värna antalet politiska uppdrag på ett sätt så att fler i livet ska vara förtroendevalda. Det var det ena. Jag skulle också vilja se om jag förstod det som var inne på, nämligen hur vi kan hjälpa till att förstå och tänka på hur vi uttrycker oss. Exemplet var artikeln kring i då människovärdet står på spel. Jag förstod det som att hon menade att det kanske ändå var lite av en överdrift. Men det var ju en forskarartikel? Hur ska vi förhålla oss till varandra som politiker och forskare? , : Jag kan börja med det sista. Jag hoppas och tror att har siffror på om folk känner politiker. Det borde vi ha. Det sista var mer en allmän reflektion kring att det inte bara handlar om hur politiker uttrycker sig, utan det handlar även om hur vi forskare uttrycker oss. Det här var en pågående diskussion på , där forskare polariserade mot varandra som en del av en samhällsdiskussion. Just den artikeln handlade inte om utan om vem som får och inte får prata på ett universitet. Det var alltså i ett annat sammanhang där man snabbt hamnar i en överdrift. Det låter nästan som om vårt land är på väg att braka samman, men i själva verket är det bara ett sandlådekrig bland akademiker. Det finns en risk att man drar i väg, kan jag tänka. Det var alltså därifrån det kom. Det är inte bara ert fel; även vi ska ta ett djupt andetag och diskutera på riktigt. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN , : I rena siffror är utvecklingen dramatisk. innan kommunsammanslagningsreformerna hade vi ungefär 230 000 folkvalda i en befolkning på 8 miljoner. Det innebar ungefär 1 på 33, alltså var 33:e person, inklusive alla barn. är det 1 på 250, det vill säga vihar åtta gånger så få politiker som vi har haft . Om detta har starka negativa konsekvenser kan man diskutera, men i rena siffror är förändringen väldigt dramatisk. , : Jag har ännu mer dramatiska siffror. Nivån på kännedom om politiker och annat kan man diskutera, och vi mäter det väldigt noggrant nere i . De bästa tidsserierna vi har är valforskningen , där vi frågar människor en öppen fråga om de kan namnge åtminstone en kandidat som ställer upp i riksdagsvalen från den egna valkretsen. , på 1950- och , var det lite över hälften som korrekt kunde ange ett namn. är det , och det sjunker . Vi har hittat på personval och väldigt mycket annat, och vi har medierna. Vi har 350 riksdagsmän som av olika skäl är mycket mer anonyma . Kännedomen är mycket lägre, och det gäller även för de lokala mätningarna. Många kommun- och landstingspolitiker är kända av max av valmanskåren. Partiledarna ligger , självklart, och toppolitiker som finansministrar och utrikesministrar ligger . I står partisystemet i centrum och inte individen. Därför är det kunskap om vad partierna står för och vad de eventuellt driver som är det väsentliga. Där har vi bättre kunskapssiffror än på den individuella nivån. Men självklart är även individer viktiga. Den andra synpunkten tycker jag är väldigt viktig. När det gäller deltagardemokrati och att de många människorna också ska vara med och kanske få det ansvar som det innebär att få ett förtroendeuppdrag så var det vanligare i förr, vilket Bo nämnde. I den forskning som finns från det gamla för 2 , på 400- talet, tror man att antalet fria män – kvinnor och slavar fick ju inte vara med – var ungefär 50 000–60 000 personer. Det är dock en myt att det handlade om direktdemokrati. De flesta beslut fattades av församlingar som inte var valda utan uttagna med lottdragning. De fria männen fick säga om de ville vara med i lottdragningen eller inte, och då var det en del som inte ville vara med. På det viset var det , kanske , som under sin livstid fick vara med i en sådan beslutande församling eller två. Lottdragning finns även numera. Det amerikanska jurysystemet är ett. Det finns även andra, till exempel Citizens’ Panel, där man lottar fram människor som får vara med och fatta beslut. Här tycker jag att skulle skärpa sig. Vi skulle absolut experimentera med mer lottdragning i olika sammanhang för att använda det som ett beslutsunderlag eller kanske som rekommen- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN dationer i början. Då skulle fler människor än få chansen att vara med i olika sammanhang. Partimedlemskapen i är nere på strax över 200 000. Demokratin i ska bemannas på 40 000 poster, och politikerna plockas från dessa 230 000 som är partimedlemmar. var de 600 000. Poolen som vi drar våra förtroendevalda ifrån blir allt mindre, vilket jag misstänker är ett bekymmer. Det gäller ju att få kvalitet och kunskap också bland valda politiker. Jag tycker absolut att detta är en viktig fråga. är kanske lite överskattat . Lottdragning kan prövas. Då kan det rattas från ! , : Vad ska vi kalla dig då? Blir du lotteriprofessorn i stället för valprofessorn? , : De finns väl några yngre som kan ta hand om lottdragningen. Ordföranden: det inte blir lotteririksdag, ni som minns! är , och jag tänker för rättvisans skull inte ta en frågerunda till. Jag vet att det finns massor av frågor, och precis som ni nämner finns det oerhört mycket material att studera i form av er forskning men förstås även annan forskning. Vi tar också med oss uppmaningen om att svara på enkäten. Det tar inte jättelång tid, men man måste sätta sig ned i lugn och ro och göra det. Vi uppmanar alla här inne till detta, och vi kommer även att uppmana övriga kollegor. Det är många frågor som har väckts här, till exempel angående att åsiktsröstningen har ökat. Det kanske är naturligt att tänka att man utgår från vilka åsikter man har och så röstar man på det parti som bäst överensstämmer med det. Men så har det alltså inte varit fallet tidigare, utan det har snarare handlat om att man har identifierat sig med ett parti, oavsett vilka åsikterna har varit i detalj. Vi har också frågor kring stad och land och vad representativitet egentligen är. Det känns ändå tryggt att vi i stort faktiskt följer både valresultat och våra vallöften. Vi kan också fundera vidare över myndigheter och myndigheters roll som opinionsbildare och kanske till och med ”uppfostrare”. Ett stort tack till er alla tre! Det har varit en jätteintressant förmiddag av stort värde för oss. Jag vill å hela utskottets vägnar återigen tacka för att ni tog er tid och för att vi fick det här tillfället till utbyte. Det har väckt nya tankar. Därmed är sammanträdet avslutat. Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjöfart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av Öppen utfrågning om för offentliga utfrågning om cybersäkerhet Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv – utgiftsområde 8 Migration Seminarium om Agenda 2030 Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport Öppet seminarium om Efter #metoo – hur går vi vidare? Offentlig utfrågning om fossilfria drivmedel för att minska Offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredovisning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . Fintech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges-