urf · H8A5URF2 · 2020-12-16 00:00:00 — b)andra kostnader som uppkommer vid användningen av den tekniska el- ler elektroniska utrustningen. 1 § Barnverksamheten bedrivs i . 2 § Barnverksamheten har öppet och kl. 8.00–15.00 och till kl. 8.00–18.00. Vid behov kan öppettiderna förlängas, dock längst till . Verksamheten är öppen under de perioder då kammaren sammanträder och de dagar då interpellationsdebatter pågår. Om det finns särskilda skäl, får barn efter anmälan enligt 4 och 5 §§ tas emot när kammaren inte sammanträder. Detta gäller dock inte under jul- och sommaruppehåll. Barn i behov av särskilt stöd 3 § Barn i behov av särskilt stöd ges plats i barnverksamheten efter särskilt beslut av . 4 § Barn ska ges plats i den turordning som bokning görs och i mån av platstill- gång. Personalen ska meddela ledamoten om det finns plats för barnet. En le- damot ska boka plats för sitt barn hos personalen vid barnverksamheten minst i förväg. 5 § Om en ledamot på grund av riksdagsuppdraget behöver barntillsyn som avses i 2 § tredje stycket, ska ledamoten boka plats minst en månad i förväg. Om det finns särskilda skäl, får en ledamot boka plats med kortare varsel än som avses i första stycket. Barnet bör skolas in före första vistelsen i barnverksamheten. Personalen bör tillsammans med ledamoten avgöra när och på vilket sätt barnet ska skolas in. 6 § En ledamot ska lämna sådana uppgifter till personalen som är nödvändiga för att barnet ska kunna garanteras en bra och säker vistelse. Sådana uppgifter kan vara upplysningar om allergier, särskild kost, mediciner, funktionsnedsätt- ning, sjukdom och behov av särskilt stöd. 7 § För varje barn ska personalen föra en journal med uppgifter om barnets namn och ålder, föräldrarnas namn, andra kontaktpersoner, särskilda upplys- ningar enligt 6 § samt andra uppgifter av betydelse för verksamheten. Lämning och hämtning av barnet 8 § Barnet ska lämnas och hämtas av ledamoten i barnverksamhetens lokaler. Om någon annan ska lämna eller hämta barnet, ska ledamoten anmäla det skriftligen till personalen när barnet första gången skrivs in vid verksamheten. Ledamoten ska anmäla ändringar skriftligen. Av anmälan ska det framgå vem som ska lämna och hämta barnet och om den personen är behörig att vistas i . Saknas behörighet ska ledamoten anmäla detta till säkerhetsenheten och ordna att någon med behö- righet kan följa med den person som ska lämna och hämta barnet till och från barnverksamheten. 9 § Sjuka barn får inte delta i barnverksamheten. Ledamoten, eller någon an- nan som ledamoten har anmält, ska hämta barnet om barnet blir sjukt eller av något annat skäl inte kan delta i verksamheten. Ledamoten ansvarar för att ge barnet medicin om det behövs då barnet vistas i barnverksamheten. Om det finns särskilda skäl får personalen ge barnet medicin. 10 § ska se till att barnet är försäkrat mot olycksfall i barnverksamheten och svarar för kostnaden. 11 § En förälder får besöka verksamheten när hans eller hennes barn är där. Den förälder som inte är ledamot måste följa bestämmelserna i 8 §. Kostnader för måltider och mellanmål 12 § Personalen vid barnverksamheten svarar för måltider och mellanmål till barnen. Ledamoten står för kostnaderna för måltiderna. 13 § ska lämna uppgift om förmånens värde till Skat- teverket. Värdet beräknas med ledning av det antal hela timmar som ett barn har vistats i barnverksamheten. Varje påbörjad timme räknas som hel timme. 1 § En ledamot som ansöker om sjukpension ska bifoga beslut om aktivitetsersättning eller sjukersättning. 12 kap. Stödåtgärder för övergång till förvärvsarbete 1 § Stödåtgärder enligt 12 kap. 3 § och 13 kap. 3 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter lämnas i form av a)karriärrådgivning, coachning och liknande, och b)kompetensutveckling. Kostnaden för åtgärderna får högst uppgå till per ledamot. Resa och uppehälle i samband med stödåtgärder ersätts inte. 2 § Den som har utnyttjat stödåtgärder ska på begäran av Riksdagsförvalt- ningen lämna en skriftlig redovisning med uppgifter om de a)kontakter som ägt rum med de organ som svarar för stödet, b)som har använts, c)kurser som har genomgåtts, d)arbeten som har sökts, och e)initiativ som har tagits med tänkbara arbetsgivare i syfte att skaffa sig anställning eller uppdrag. Ansökan om förlängd inkomstgaranti 1 § Ansökan om förlängd inkomstgaranti görs skriftligen hos ar- vodesnämnd innan inkomstgarantin upphör. Ansökan om utbetalning av inkomstgaranti 2 § Ansökan om utbetalning av inkomstgaranti görs hos Statens tjänstepens- ionsverk på en blankett som fastställs av verket. 3 § Garantitagaren ska i ansökan lämna preliminära uppgifter om inkomster som enligt 12 kap. 14 § och 16 § första stycket lagen (2016:1108) om ersätt- ning till ledamöter påverkar inkomstgarantins belopp. Sådana upp- gifter för innevarande kalenderår ska lämnas i samband med ansökan om ut- betalning av inkomstgaranti. Preliminära uppgifter för kommande helt kalen- derår eller del av kalenderår ska lämnas året före ut- betalningsåret. Återupptagen utbetalning vid förskjuten inkomstgaranti 4 § Ansökan om att utbetalning av inkomstgaranti ska återupptas, sedan ga- rantitagaren på nytt lämnat enligt 12 kap. § 7 lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter, görs hos på en blankett som fastställs av verket. Beräkning vid del av kalendermånad 5 § Vid beräkningen av inkomstgaranti för en del av en kalendermånad ska en tolftedel av prisbasbeloppet och en tolftedel av det inkomstgarantibelopp som framräknats enligt 12 kap. 12–15 §§ och 16 § första stycket lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter delas med det antal dagar som måna- den omfattar och fördelas på det antal dagar som inkomstgarantin avser. 6 § Om en garantitagare som också är före detta kommunalt förtroendevald eller före detta förtroendevald i landsting eller region har rätt till in- komstgaranti enligt pensionsbestämmelserna för riksdagsledamöter och viss- tidspension enligt pensionsbestämmelserna för kommunalt förtroendevalda el- ler för förtroendevalda i landsting ska, för att undvika dubbelsamordning, föl- jande gälla: a)Den huvudman (respektive kommun, lands- ting eller region) där inkomstgarantifallet eller pensionsfallet först in- träffat utger sin förmån, varvid inkomstsamordning ska ske med sådan annan förmån till vilken rätt föreligger utan beaktande av samordnings- bestämmelser (full samordning). b)Den huvudman där inkomstgarantifallet eller pensionsfallet därefter in- träffar utger sin förmån, varvid inkomstsamordning ska ske med vad som eventuellt återstår efter ovannämnda samordning (reducerad sam- ordning). c)Om det finns särskilda skäl kan och kom- munen, eller regionen komma överens om en annan turord- ning vid tillämpningen av samordningsreglerna. 7 § Garantitagaren kan skriftligen hos begära att utbetalning av inkomstgaranti ska förklaras vilande. När garantitagaren på nytt vill få utbetalning av inkomstgaranti ska han eller hon lämna in preliminära inkomstuppgifter enligt 3 § eller årsuppgift enligt 9 §. 8 § Garantitagaren är skyldig att lämna uppgifter om ändrade inkomstförhål- landen och senast efter det att förhållandet som utgör grund för uppgiftsskyldigheten har inträtt. 9 § En garantitagare som har fått utbetalning av inkomstgaranti under ska lämna uppgifter om de inkomster som han eller hon har haft . Uppgifterna ska lämnas året efter utbetalningsåret. En garantitagare som har fått utbetalning av inkomstgaranti under del av ska lämna uppgifter om de inkomster som han eller hon har haft under den del av året som inkomstgarantin har varit beviljad. Uppgifterna ska lämnas senast inom en månad från det att rätten till inkomstgaranti upphört att gälla. Anstånd med att lämna årsuppgift 10 § Om det finns särskilda skäl får bevilja an- stånd med att lämna årsuppgift till en annan tidpunkt än den som anges i 9 §. Ansökan om anstånd görs hos senast före de tidpunkter som anges i 9 §. 11 § Beslut om återkrav av ett för högt utbetalat belopp eller ett belopp som jämkats av kan fattas såväl i samband med årsav- stämningen som när kontroll har genomförts eller upp- gifter på annat sätt har framkommit. 12 § Ett belopp som ska betalas tillbaka ska i första hand minska kommande utbetalningar av inkomstgarantin. I vilken utsträckning sådana minskningar får göras framgår av reglerna för betalningsanstånd i 14 § förordningen (1993:1138) om hantering av statliga fordringar. I de fall återbetalning inte ska göras genom att kommande utbetalningar minskas ska garantitagaren fakture- ras beloppet. 13 § Återkrav av belopp ska inte ske om beloppet är eller mindre och minskning inte kan göras av kommande inkomstgarantiutbetalning. Utbetalning med för lågt belopp 14 § Om inkomstgaranti har betalats ut med ett för lågt belopp ska resterande belopp betalas ut . 15 § beslutar om preliminär och slutlig inkomst- garanti. Ansökan om förlängt ekonomiskt omställningsstöd 1 § Ansökan om förlängt ekonomiskt omställningsstöd görs skriftligen hos innan stödet upphör. Ansökan om utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd 2 § Ansökan om utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd görs hos på en blankett som fastställs av verket. 3 § Stödmottagaren ska i ansökan lämna preliminära uppgifter om inkomster som enligt 13 kap. 12 och 13 §§ första stycket lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter påverkar det ekonomiska omställningsstödets be- lopp. Sådana uppgifter för innevarande kalenderår ska lämnas i samband med ansökan om utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd. Preliminära uppgif- ter för kommande helt kalenderår eller del av kalenderår ska lämnas året före utbetalningsåret. Återupptagen utbetalning vid förskjutet ekonomiskt omställningsstöd 4 § Ansökan om att utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd ska återupp- tas, sedan stödmottagaren på nytt lämnat enligt 13 kap. 9 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter, görs hos Statens tjänste- pensionsverk på en blankett som fastställs av verket. 5 § Om en före detta riksdagsledamot som också är före detta kommunalt för- troendevald eller före detta förtroendevald i landsting eller region har rätt till ekonomiskt omställningsstöd enligt pensionsbestämmelserna för riksdagsledamöter och visstidspension eller ekonomiskt omställningsstöd en- ligt pensionsbestämmelserna för kommunalt förtroendevalda eller för förtro- endevalda i ska, för att undvika dubbelsamordning, följande gälla: a)Den huvudman (respektive kommun, lands- ting eller region) där fallet med ekonomiskt omställningsstöd eller pens- ionsfallet först inträffat utger sin förmån, varvid inkomstsamordning ska ske med sådan annan förmån till vilken rätt föreligger utan beak- tande av samordningsbestämmelser (full samordning). b)Den huvudman där fallet med ekonomiskt omställningsstöd eller pens- ionsfallet därefter inträffar utger sin förmån, varvid inkomstsamordning ska ske med vad som eventuellt återstår efter ovannämnda samordning (reducerad samordning). c)Om det finns särskilda skäl kan och kom- munen, eller regionen komma överens om en annan turord- ning vid tillämpningen av samordningsreglerna. 6 § Utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd kan efter skriftlig anmälan från stödmottagaren förklaras vilande genom beslut av Statens tjänstepens- ionsverk. När stödmottagaren på nytt vill få utbetalning av ekonomiskt omställnings- stöd ska han eller hon lämna in preliminära inkomstuppgifter enligt 8 § eller årsuppgift enligt 12 §. 7 § En stödmottagare är skyldig att lämna uppgift om ändrade inkomstförhål- landen och senast efter det att förhållandet som utgör grund för uppgiftsskyldigheten har inträtt. 8 § En stödmottagare som har fått utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd under ska lämna uppgifter om de inkomster som han eller hon har haft . Uppgifterna ska lämnas året efter ut- betalningsåret. En stödmottagare som har fått utbetalning av ekonomiskt omställningsstöd under en del av ska lämna uppgifter om de inkomster som han eller hon har haft under den del av året som stödmottagaren beviljats ekonomiskt om- ställningsstöd för. Uppgifterna ska lämnas senast inom en månad från det att rätten till ekonomiskt omställningsstöd upphört att gälla. 9 § Om det finns särskilda skäl får bevilja anstånd med att lämna in årsuppgift. Ansökan om anstånd görs hos Statens tjänste- pensionsverk senast före de tidpunkter som anges i 8 §. 10 § Beslut om återkrav av ett för högt utbetalat belopp eller ett belopp som jämkats av kan fattas såväl i samband med årsav- stämningen som när kontroll har genomförts eller upp- gifter på annat sätt har framkommit. 11 § Ett belopp som ska betalas tillbaka ska i första hand minska kommande utbetalningar av det ekonomiska omställningsstödet. I vilken utsträckning så- dana minskningar får göras framgår av reglerna för betalningsanstånd i 14 § förordningen (1993:1138) om hantering av statliga fordringar. I de fall återbe- talning inte ska göras genom att kommande utbetalningar minskas ska stöd- mottagaren faktureras beloppet. 12 § Återkrav av belopp ska inte ske om beloppet är eller mindre och minskning inte kan göras av kommande utbetalning av ekonomiskt om- ställningsstöd. Utbetalning med för lågt belopp 13 § Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett för lågt belopp ska resterande belopp betalas ut . 14 § beslutar om preliminär och slutlig inkomst- garanti. Försäkring, företagshälsovård och rehabilitering 1 § Rätten till försäkring enligt 14 kap. 1 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter består av 1.tjänstegrupplivförsäkring enligt Avtalet om statens tjänstegrupplivför- säkring (TGL-S), 2.arbetsskadeförsäkring enligt Avtalet om ersättning vid personskada (PSA), och 3.tjänstereseförsäkring enligt Statens tjänstereseförsäkring. 2 § Företagshälsovården består av arbetsrelaterad vård och av tillgång till skö- terskemottagning i . Företagshälsovården är avgiftsfri. Sjuk- vårdstjänster ingår inte i företagshälsovården. 3 § En ledamot ska ha tillgång till läkarmottagning i i den omfattning som bestämmer. Ledamoten ska vid besök på mottagningen betala en avgift. 1.Denna föreskrift träder i kraft . 2.Genom föreskriften upphävs riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd (RFS 2016:5) om tillämpningen av lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. 2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG2020/21:URF2 Hemresa som avslutas tidigast I annat fall vid ut- och hemresa Vid ut- och hemresa , söndag och helgdag som infaller betalas förrättningstillägg i stället med . Med helgdag lik- ställs och . – (fler dagar med sjukpenning på normalnivå) Sjukpenningtillägg vid förebyggande behandling Tillägg vid tillfällig föräldrapenning Vårt uppdrag och utgångspunkterna för uppdraget Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över vissa frågor som gäller riksdagsledamöternas rätt till ersättning. I uppdraget har bl.a. ingått att överväga följande: •Behovet av författningsändringar med anledning av Pensionsgruppens överenskommelse om en höjd pensionsålder och lagförslagen i regering- ens proposition 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följ- samhet till ett längre liv. •Regleringen av s.k. förskjutna avgångsförmåner och underlaget för eko- nomiskt omställningsstöd till en tidigare talman. •Regleringen av ledamöternas rätt till traktamente, övernattningsboende i bostadsbestånd och logiersättning. •Införandet av en ordning som innebär dels att syftet med en enskild utri- kes tjänsteresa – att resan ska vara av värde för riksdagsuppdraget – framgår av författning, dels att en vice talman ska kunna avslå en ansö- kan om att få genomföra en enskild utrikes tjänsteresa om Utrikesdepar- tementet avråder från att resa till resmålet. •Regleringen av medföljande resenärer och delat boende vid tjänsteresor •Införandet av regler om preskription av krav på traktamente och ersätt- ning för resekostnader vid tjänsteresor. •Införandet av bestämmelser om återkrav av felaktiga utbetalningar av arvode, resekostnadsersättning, traktamente, logiersättning och pension •Införandet av sanktioner vid överträdelser av regelverket om ledamöter- nas rätt till ersättning. •Lämpligheten av nuvarande ordning med hänvisningar i författningstex- ten till vad som gäller för arbetstagare hos . •Införandet av en rätt till arvode för ledamöter och ersättare i den svenska delegationen till den parlamentariska kontrollgruppen för Europol. Vi har även haft i uppdrag att belysa olika tänkbara former av kontroll av kost- nadsanspråk, exempelvis genom stickprovskontroller i efterhand. fick vi också i uppdrag att överväga regleringen av ledamöternas rätt till års- kort på tåg. Det har stått oss fritt att aktualisera och överväga även andra frågeställ- ningar som gäller ledamöternas rätt till ersättning. Vi har under vårt arbete uppmärksammat ett antal sådana frågeställningar. Utgångspunkterna för vårt arbete I riksdagsstyrelsens direktiv framhålls att riksdagsledamöternas situation och villkor i flera avseenden skiljer sig åt från vad som i allmänhet gäller på ar- betsmarknaden. Ledamöterna är inte anställda av utan har ett förtro- endeuppdrag som kontinuerligt omprövas av väljarna. De omfattas inte av de författningar som reglerar arbetsmarknaden i fråga om exempelvis anställ- ningsskydd, semester och arbetstid. Arbetsrättsligt kan uppdraget inte heller jämställas med vanligt förekommande uppdragsavtal. Ledamöterna är i tjänst , året om och har fått lämna en anställning eller avsluta näringsverksamhet för att kunna utföra sitt uppdrag. Uppdraget utförs ofta och och innefattar en mängd resor, och många ledamöter lever en stor del av veckan borta från hem och familj. Vidare understryks vikten av att regleringen av riksdagsledamöternas eko- nomiska villkor präglas av en balans mellan olika intressen. Ledamöterna måste ges möjlighet att mot bakgrund av de särskilda krav som uppdraget stäl- ler verka under rimliga villkor. Det är sålunda angeläget att villkoren är utfor- made på ett sådant sätt att alla oavsett bakgrund och levnadsförhållanden kan utöva uppdraget som riksdagsledamot och ha ett normalt familjeliv. Det är viktigt att villkoren inte uppfattas som överdrivet förmånliga eller omo- tiverat gynnsamma. Om regleringen inte upplevs som rimlig riskerar den att påverka förtroendet för ledamöterna och för arbete negativt. Vill- koren bör därför ses i ljuset av de villkor som gäller för statligt anställda. Skill- nader måste kunna motiveras sakligt och hänföras till riksdagsuppdraget. Dessa utgångspunkter som anges i direktiven har varit vägledande i vårt arbete. Därutöver har vi vinnlagt oss om att våra förslag och bedömningar ska vara utformade så att endast merkostnader till följd av riksdagsuppdraget er- sätts och att det inte lämnas skattepliktiga förmåner. Ledamöternas rätt till ersättning Enligt 5 kap. 2 § riksdagsordningen har en ledamot av rätt till arvode för sitt uppdrag av allmänna medel. Närmare bestämmelser finns i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (ersättningslagen). Be- greppet ersättning innefattar i lagen inte bara direkt ekonomisk gottgörelse utan även andra förmåner av ekonomisk natur, exempelvis tillgång till över- nattningsbostad. Närmare bestämmelser om rätten till ersättning finns också i riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd (RFS 2016:5) om tillämpningen av ersättningslagen. Det finns även bestämmelser om arvode och resekost- nadsersättning till vissa befattningshavare i lagen (1989:185) om arvoden m.m.för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodesla- Pensionsgruppen träffade en överenskommelse som bl.a. in- nebär dels en höjning av den lägsta åldern för att kunna ta ut inkomstbaserad ålderspension från till 2000, från till 2023 och från till 2026, dels införandet av en riktålder för pension som alla pensions- relaterade åldersgränser ska knytas till. I våra direktiv understryks att regleringen av ledamöternas pensionssystem så långt som möjligt bör anpassas till kommande ändringar med anledning av Pensionsgruppens överenskommelse och regeringens lagförslag på området. föreslog vi i delbetänkandet En anpassning av pen- sionssystem till en höjd pensionsålder (2019/20:URF1) att den lägsta åldern för att kunna ta ut ålderspension inom pensionssystem skulle höjas från till . biföll lag- förslaget som träder i kraft (bet. 2020/21:KU7). Regeringen har ännu inte överlämnat några lagförslag med anledning av Pensionsgruppens överenskommelse som avser 2023 och 2026. Vi kan därför inte redan nu anpassa våra förslag till regeringens förslag på området utan detta måste anstå till dessa lagförslag har överlämnats. Vi ser dock inga hinder mot att pensionssystem och system för avgångsförmåner anpassas till dessa delar av överenskommelsen om sådana förslag lämnas. Om en tidigare ledamot som har rätt till inkomstgaranti eller ekonomiskt om- ställningsstöd återinträder i som ledamot eller ersättare, ska in- komstgarantin eller det ekonomiska omställningsstödet förskjutas i motsva- rande mån. Som påpekas i direktiven är regleringen av de olika avgångsför- månerna, som finns i tillämpningsföreskriften till lagen, inte enhetligt utfor- mad. I praxis har regleringen dessutom ansetts otydlig. Vårt förslag i denna del innebär att regleringen av förskjutna avgångsför- måner flyttas från tillämpningsföreskriften till ersättningslagen och förtydligas så att det uttryckligen av lagen framgår att rätten till inkomstgaranti och eko- nomiskt omställningsstöd förskjuts om ledamoten återinträder i . Dessutom framgår det att det är underlaget vid avgångstillfället som ska ligga till grund för prövningen av rätten till avgångsförmån. Vi föreslår även förtyd- liganden av regleringen av vad som ska utgöra underlag vid beräkningen av ekonomiskt omställningsstöd till en tidigare talman. Därutöver lägger vi fram förslag till förtydliganden av bestämmelserna om förlängda avgångsförmåner och rätten till avgångsförmån till ledamöter som varit statsråd. Vi föreslår också ändringar när det gäller handläggningen av ärenden om stödåtgärder för övergång till förvärvsarbete. En ledamots enskilda utrikes tjänsteresor till länder utanför EES-området krä- ver tillstånd av en vice talman. Andra resor kan en ledamot själv besluta om. Om avråder från att resa till ett land eller område krävs att ledamoten samråder med gruppledaren före resan. Det krävs dock inte att gruppledaren godkänner resan. Vi har haft i uppdrag att överväga om syftet med en enskild utrikes tjänste- resa, dvs. att vara av värde för fullgörandet av riksdagsuppdraget, på nytt bör regleras i författning. Vi anser att så bör ske och att regleringen tas in i ersätt- ningslagen. Vi föreslår vidare att en vice talman ska avslå en begäran om att få genom- föra en enskild utrikes tjänsteresa till ett land eller område om Utrikesdeparte- mentet avrått från samtliga resor till resmålet, om det inte finns särskilda skäl som motiverar att resan likväl genomförs. Vi har under vårt arbete uppmärksammat några andra frågor som gäller en- skilda utrikes tjänsteresor. Vi föreslår sålunda att det ska införas en uttrycklig reglering av under vilka förutsättningar en ansökan om att få genomföra en enskild utrikes tjänsteresa – utöver situationer då avrått från resor till resmålet – ska kunna avslås. Vårt förslag i den delen innebär att en ansökan ska kunna avslås då behörigt samråd inte skett men att det inte längre bör vara möjligt att avslå en ansökan bara på den grunden att ansökan gjorts senare än före avresan. Vi föreslår också att det införs en möjlighet för att undanta ett visst land eller område från kravet på tillstånd av en vice talman och vi föreslår att riksdagsstyrelsen ska besluta att sådant tillstånd inte ska be- hövas för att genomföra en enskild utrikes tjänsteresa till . Slut- ligen föreslår vi att nuvarande regler när det gäller resor efter ett valår upphävs och att det förhållandet att en resa ska genomföras sent under ett valår i stället ingår som ett moment i prövningen av om huruvida resan är av värde för fullgörandet av riksdagsuppdraget.