rfr · H70WRFR6 · 2020-01-01 00:00:00 — Ytterligare ett problem som lyftes fram av en annan IFO/region är kopplat till s.k. leads. Den regionala aktören menade att det ute i landet finns förvänt- ningar på att Business genererar leads som kommer regionerna till nytta. Antalet leads som kommer regionerna till del är dock enligt aktören lågt, och man uppgav i svaret att man anser att filtreringen vid leadsgenerering är feljusterad och framhöll att det sannolikt finns mycket möjligheter om man skulle låta hela landet få se ”allt” och ställa upp sina erbjudanden. Den region- ala aktören menade att Business borde utvärderas på antal genererade leads till regionerna och inte på hur många de faktiskt landar. Samma regionala aktör var också kritisk till att de, när regionen erbjudit sig att starta ett nation- ellt nätverk inom logistik, fått svaret att det inte är något som Business 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET prioriterar, och det finns enligt aktören fler exempel på regionala initiativ som fått stå tillbaka. En annan organisation/region framhöll att det är väsentligt att genomföra de förbättringar som Utredningen för att främja utländska investeringar före- Vidare ansåg aktören att det är av vikt att Business snabbt stärker sin investorganisation efter det att två chefer slutat. reslog i sitt svar att Business anordnar ett tematiskt möte för alla re- gioner , liknande det årliga mötet för regionerna som äger rum på hösten, men som är mer inriktat på ett eller några prioriteringsområden. En organisation/region framförde kritik mot en tjänst/produkt som de köpt av Business , men gick inte närmare in på vad det var som gjorde att den inte motsvarade deras förväntningar. Gruppens iakttagelser och slutsatser I det följande besvarar gruppen inledningsvis kapitlets frågeställningar: • Finns det några skillnader före och efter sammanslagningen – 2012 jämfört med – när det gäller regeringens riktlinjer med bäring på regional samverkan med och regionalt stöd till investeringsfrämjandet på regional nivå? • Har regeringens riktlinjer med bäring på regional samverkan med och stöd till investeringsfrämjandet på regional nivå förändrats ? • Har samverkan med de regionala investeringsfrämjande aktörerna säker- ställts? • Har stödet till de regionala investeringsfrämjande aktörerna stärkts? • Vilka reflektioner har Business , ägarna och de regionala aktörerna i fråga om regional samverkan inom investeringsfrämjandet? Därutöver listar gruppen en övrig iakttagelse. Skillnader i regeringens riktlinjer När det gäller samverkan med och stöd till regionerna inom investeringsfräm- jandet innebar sammanslagningen inga större förändringar vad gäller de krav som regeringen ställde. Samtliga uppdrag som Invest hade 2012 som rör stöd till regionala investeringsfrämjande aktörer fanns även med i riktlin- jerna för Business . förekommer det vissa föränd- ringar när det gäller uppdragen men inriktningen för den regionala samverkan inom investeringsfrämjandet tycks ha varit densamma även om vikten av re- gional samverkan förtydligas i regeringens riktlinjer och framåt. Inriktningen för den regionala samverkan inom investeringsfrämjandet tycks således utifrån formuleringarna i riktlinjebreven ha varit densamma men det kan noteras att det betonas att det är av särskild vikt att alla 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET investeringar sker i lokal miljö som motivering till behovet av ett nära samspel med regionala och lokala främjandeaktörer. Den nya formuleringen fr.o.m. riktlinjerna om grundläggande förutsättningar för investeringsverk- samheten kan ses som en förstärkning av vikten av regional samverkan – ”det behövs ett nära samspel”. fick uppdraget dock en ny formulering enligt vilken Business Swe- den ska koordinera och utveckla samverkan med regionala aktörer och andra samarbetspartner i för att stödja utländska investerare i investerings- processen. Den här formuleringen kan jämföras med de tidigare formulering- arna av vilka det framgick att Business i vissa avseenden gemensamt med bl.a. regionala aktörer skulle vara ett stöd för utländska investerare. Det tillkomna ordet ”koordinera” (som ersätter samarbeta) implicerar att uppdra- get har breddats och även innefattar en ordningsskapande funktion bland andra aktörer inom investeringsfrämjandet. I fråga om uppdragen har en del uppdrag som Invest tidigare hade när det gällde att bidra till utformningen av den regionala tillväxtpolitiken för- svunnit. Det hänger dock ihop med de ändrade förutsättningarna kring EU:s strukturfondsmedel på grund av nya villkor i – 2020 i EU:s långtidsbudget, vilket gjorde att medlen inte gick att använda på samma sätt som tidigare inom investeringsfrämjandet. Uppdrag som har fun- nits kvar är kopplade till Business roll med kom- petensutveckling i regionerna. Samverkan med de regionala investeringsfrämjande aktörerna Inget som framkommer i den offentliga dokumentationen tyder på att samver- kan med de regionala investeringsfrämjande aktörerna inte har säkerställts. In- för sammanslagningen uttryckte Invest en oro för att regionerna inte skulle teckna avtal med den nya organisationen. Antalet samverkansavtal låg på en (hög) nivå , med undantag , och andelen avtal på den mest närstående nivån ökade dessutom under den under- sökta perioden och omfattade 2016–2018 samtliga avtal. Avslutningsvis går det att konstatera att samverkan med de regionala aktörerna regleras i avtalet och att viktigare ändringar av avtalet ska godkännas av . Stödet till de regionala investeringsfrämjande aktörerna I vissa avseenden går det att utifrån det som framkommer i uppföljningen kon- statera att stödet till de regionala investeringsfrämjande aktörerna har stärkts och att antalet kompetensutvecklande aktiviteter ökade . är det först som Business bedriver investeringsfrämjande med dedikerade heltidsresurser på kontor i , i enlighet med regionala önskemål som uttrycktes redan i remissvaren inför sammanslagningen men även kom till uttryck i den avslutade utred- ningen om investeringsfrämjandet (SOU 2019:21). 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET framhöll såväl regeringen som att de svenska regionala investerings- kontoren skulle kunna få lokalt stöd av utlandskontor på utvalda europeiska marknader, i stället för att själva behöva bearbeta dessa marknader för att locka till sig företagsetableringar. Det går därmed att konstatera att det dröjde efter sammanslagningen innan det stöd som särskilt framhölls och efterfrå- gades blev verklighet. Den bild som framkommer i enkäten med de regionala aktörerna visar att det råder delade meningar i synen på hur investeringsfräm- jandet fungerar i förhållande till tidigare. Avslutningsvis kan det noteras att det före sammanslagningen fanns dedikerad investeringsfrämjande perso- nal på lokala kontor i två av de tre storstadsregionerna i som står för majoriteten av genererade investeringar. Nedan redogör gruppen för ett mer utförligt resonemang. Inför sammanslagningen framhöll såväl regeringen som att de svenska regionala investeringskontoren skulle kunna få lokalt stöd av utlands- kontor på utvalda europeiska marknader, i stället för att själva behöva bearbeta dessa marknader för att locka till sig företagsetableringar. Många regioner hade också beklagat att Invest sett sig tvingade att lägga ned sina tidi- gare kontor i . Som framgår av kapitel 8 bearbetade Business under större delen av den undersökta perioden potentiella investerare i från kontoret i . Business har i sin analys av utlandsnärva- ron framhållit att logiken är att kunskapen om och affärsmöjligheterna ofta varit tillräckliga hos företagen och att det nationella främjandet därmed anpassade resurserna för att stötta med regionalt/lokalt etableringsstöd och djupare branschexpertis. På avlägsna marknader har målföretagen bearbetats med lokal personal för investeringsfrämjandet. Business har återkom- mande framhållit att kännedomen om som investeringsland på dessa marknader ofta är låg och att marknadsföringen av investeringsmöjligheter därför blir mer omfattande. etablerade Business personal på kontoret i och som arbetade dedikerat på heltid med investeringsfrämjande i enlighet med regionala önskemål som uttrycktes redan i remissvaren inför samman- slagningen men som även kom till uttryck i den avslutade utredningen om investeringsfrämjandet (SOU 2019:21). Det går även att notera att det i enkätsvaren förekommer att några regioner önskar representation på fler mark- nader, varav och specifikt omnämns av en region. I den avslu- tande intervjun i ett samtal om Europakontoren minns UD att regionerna fram- höll behovet av att ha någon som bar den svenska flaggan för dem för att de skulle få access. Av detta kan noteras att den behovsanalys som åtminstone vissa regionala investeringsfrämjande organisationer gör inte nödvändigtvis landar i samma slutsats som den som Business gör i fråga om lokalt stöd av utlandskontor. 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET I sammanhanget kan noteras att det av de statliga riktlinjerna för export- främjandet framgår att Business ska ha institutionell närvaro på mark- nader som är intressanta för svenska företag. Någon motsvarande formulering kring regionerna finns inte när det gäller vilka marknader som ska vara priori- terade för investeringsfrämjandet. I den avslutande intervjun med framkommer att frågan om vilka marknader som är relevanta framför allt bestäms utifrån branscherna kopplat till vad Business har för er- bjudanden som kan matcha investeringsflödena. Störst kritisk massa av före- tag inom de prioriterade investeringsområdena är vägledande. Business Swe- den menar att regionerna är delaktiga genom att de deltar i vissa branschteam, men att det är ett arbete som framför allt rör affärsplaneringen och inte vilka marknader som ska prioriteras. Vid den avslutande intervjun tillstår UD att branschfokuseringen kan ha en baksida för vissa regioner. Invest hade ett huvudkontor i och ett regionalt kontor i . Det fanns därmed dedikerad investeringsfrämjande personal på lo- kala kontor i två av de tre storstadsregionerna som står för majoriteten av ge- nererade investeringar. Business har många regionala kontor med stor geografisk spridning i landet. I den konsekvensanalys som Invest gjorde inför sammanslagningen (som presenteras i kapitel 4) bedömde myn- digheten att funktionen för regional samverkan inom investeringsfrämjandet i den nya organisationen skulle kunna komma att få ett visst utbildningsansvar för regionala exportrådgivare inför nya internationaliserings- tjänster. I Invest och gemensamma arbetsplan anfördes vidare att regionala verksamhet skulle koordineras med de akti- viteter som Invest utförde regionalt, och som bedömdes ha relevans för den framtida verksamheten. I den avslutande intervjun med bekräftades dock att de regionala exportfrämjare (som Business numera benämner globala affärsutvecklare) som arbetar vid de regionala kon- toren under hela den undersökta perioden har haft samma uppdrag, dvs. att inom ramen för exportfrämjandet och specifikt småföretagsprogrammet vara ett stöd för små och medelstora svenska företag. Vid intervju framhöll Busi- ness att de regionala exportrådgivarna vidarebefordrar frågor av inve- steringsfrämjande natur till investeringsrådgivarna och att de i likhet med samtliga anställda omfattats av de kompetenshöjande insatser som genomförts inom organisationen kring investeringsfrämjandet. Bland de sju regionala aktörer som samverkat med såväl Invest som Business råder det delade meningar i värderingen av hur samver- kan med regionerna inom investeringsfrämjandet fungerar i förhållande till tidigare. Tre regionala aktörer upplever att det fungerar sämre , två att det fungerar i stort sett likadant och två att det fungerar bättre. Såväl i intervjuer som i enkätundersökningen med regionala aktörer framkom- mer uppfattningen att den regionala samverkan inledningsvis försämrades. 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET regional aktör vittnade t.ex. om att de tidigare upparbetade kontakterna för- På samma sätt pekar intervjuerna och enkätsvaren på att samverkan med regionerna inom investeringsfrämjandet framför allt har förbättrats, även om det finns utvecklingspotential. Flera regionala aktörer ut- trycker inom ramen för enkätundersökningen en oro mot bakgrund av att det sent fanns två vakanser på för dem viktiga poster inom Business . Skälet var att personen med ansvar för regional samverkan och chefen över invest och region avgått och att tjänsterna för enkäten inte var tillsatta, på annat sätt än genom att generaldirektören tagit över chefsansvaret. Tjänsterna är enligt uppgift från Business numera båda tillsatta. Både Business och Utrikes- departementet avstod från att uttala sig i generella termer och ge en bedömning av sammanslagningens förväntade fördelar i de avslutande intervjuerna, inklu- derat den regionala samverkan. Av den enkät som ställts till regionala investeringsfrämjande organisationer framgår vidare att en majoritet av dem har ingått ett samverkansavtal med Vidare framgår att antalet investeringar varierar stort mel- lan regionerna och att storstadsregionerna utmärker sig. Även i vilken ut- sträckning investeringarna sker i samverkan med eller utanför samverkan med Business varierar mellan de regionala aktörerna. Två tredjedelar av de som besvarat enkäten ser ett mervärde i att Business arbetar med både export- och investeringsfrämjande. Bland de regionala aktörer som själva ar- betar med export- och investeringsfrämjande upplever hälften att det innebär Bland det som fungerar bra med Business framhålls bl.a. medarbetarna (professionella, kunniga, hjälpsamma m.m.), samarbetet kring särskilda projekt och de föredrag och utbildningar som Business ord- nar ute i regionerna. När det gäller utvecklingsområden framhålls behovet av mer resurser, en fördjupad samverkan för att bygga upp investeringsfrämjan- det tillsammans med regionerna och ett främjande som är mer anpassat till regionernas olika storlekar och förutsättningar. Avslutningsvis kan noteras att Business i sin egen analys av den regionala samverkan återkommande pekat på de problem som finns med att det regionala investeringsfrämjandet ofta bedrivs i projektform och inte mer Business har i analysen framhållit att sannolikt skulle kunna attrahera fler kvalitativa investeringar om arbetet i regionerna blev mer långsiktigt, och man har därför arbetat med att få fler permanenta I den avslutande intervjun med framkom dock att detta är ett problem. Uppgifterna i den regionala enkäten visar också på att en majoritet (14 av 19) av de regionala aktörerna i någon utsträckning finansieras genom projektmedel, och de flesta av dessa, ungefär en tredjedel, anger att projektfinansieringsgraden är mellan 61 och 100 pro- 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET •Som en åtgärd inom ramen för exportstrategin bildades Team In- vest , vilket leds och samordnas av Business . –2018 bestod av ca 18 aktörer, varav fyra re- gioner med ett regionalt investeringsfrämjande. 10Gruppens övergripande reflektioner och bedömningar Mot bakgrund av att är ett litet handelsberoende land som konkurrerar i en global ekonomi och att export, import och utländska investeringar är av stor vikt för svensk ekonomi och sysselsättning har näringsutskottet på förslag av utskottets grupp för uppföljning och utvärdering beslutat att följa upp riks- dagens beslut om att skapa en sammanslagen organisation för export- och in- vesteringsfrämjande. I rapporten följer gruppen upp om de förväntningar som förutsågs i och med beslutet har förverkligats samt undersöker vad som har hänt när det gäller de farhågor som lyftes fram inför sammanslagningen. Uti- från det som framkommit gör gruppen följande övergripande reflektioner och bedömningar. Den bild som framträder av det material som undersökts och de intervjuer som genomförts är att såväl vissa av de förväntningar som vissa av de farhågor som angavs i regeringens proposition kan ha realiserats. Gruppen noterar att den enda omedelbara synergieffekten i och med sammanslagningen som Business framhöll i sin återrapportering till regeringen var att Business fick gemensamma staber och administrativa funktioner i och med samgåendet. Det framgår däremot inte om detta resulterade i att några resurser frigjordes och användes i den operativa verksamheten i linje med för- väntningarna i propositionen. Både ägarna, i form av företrädare för och , och Business anger att flera synergier kan ha realiserats efter sammanslagningen och ger vissa exempel på det, t.ex. att investeringsfrämjan- det kan utföras vid fler utlandskontor och att personalens kontakter och branschkunskaper kan utnyttjas för båda verksamheterna. Gruppen noterar att regeringen året efter sammanslagningen bedömde att synergier skapats mellan verksamheterna i och med sammanslagningen men noterar även att det av bud- getpropositionen framgår att regeringen ansåg att det fortfarande åter- stod arbete för att tillvarata möjliga synergieffekter från sammanslagningen. Såväl ägarna som Business avstod från att göra en övergripande, sam- lad bedömning under de intervjuer som genomfördes när det gäller om de förväntningar eller farhågor som förutsågs i och med beslutet hade rea- liserats eller inte. Den bild som framträder av Business rapportering är att de ända sedan sammanslagningen har arbetat med att försöka frigöra eller förverkliga synergier men det är svårt att utläsa av materialet i vilken utsträckning detta skett och vad detta arbete konkret resulterat i. Sammantaget kan gruppen konstatera att det i den offentliga dokumentation som har gåtts igenom inte finns några tydligt redovisade kvantifierbara synergieffekter av sammanslagningen. Business nätverk av utlandskontor är nästan tio gånger så stort som Invest var 2012. I linje med vad som framhölls inför beslutet konstaterar gruppen att investeringsfrämjande därmed kan bedrivas vid fler 10 GRUPPENS ÖVERGRIPANDE REFLEKTIONER OCH BEDÖMNINGAR Den sammanslagna organisationen erbjuder också en större flexibilitet. Uppföljningen visar att det är svårt att dra slutsatsen att förväntningen om att investeringsfrämjandet skulle bedrivas vid betydligt fler utlandskontor har infriats, om man med detta avser kontor där det finns s.k. dedikerade heltidstjänster för investeringsfrämjande. Invest bedrev 2012 investeringsfrämjande vid fem egna kontor i , , , och . Business hade 2017 dedikerade investeringsfrämjare på fem kontor i , , , och , och året därpå tillkom två kontor i och . Gruppen noterar i sammanhanget att det inte ställs några krav på utlandsnärvaro när det gäller investeringsfrämjan- det i de statliga riktlinjerna; däremot finns det tydliga krav på institutionell närvaro utomlands när det gäller exportfrämjandet. Gruppen noterar vidare att Business initierade 2017 för att öka kunskapen om investeringsfrämjande i organisationen och tillvarata synergieffekter i den globala verksamheten och därigenom öka antalet inve- steringsaktiviteter. Att initiativet lanserades kan tolkas som en indikation på att de förväntade synergierna mellan export- och investeringsfrämjandet i och med sammanslagningen inte har förverkligats i den utsträckning som avsågs och/eller som en indikation på att Business därmed började arbeta mer strategiskt med investeringsfrämjandet. Gruppen anser att det är positivt att Business har fortsatt att arbeta med att hitta synergier i verksamheten och ta olika initiativ för att tillvarata synergieffekter. I sammanhanget noterar gruppen att har lett till att fler potentiella investerare har kunnat identifieras, vilket kan leda till att fler investeringar realiseras. Gruppen noterar att Business i de tre senaste årens budgetunderlag, –2020, identifierat ett behov av att förstärka närvaron på nyckelplatser för investeringsfrämjandet och att kraftigt öka antalet investeringsfrämjare på prioriterade marknader. Trots att andelen anställda inom investeringsfrämjan- det ökat inom Business sedan sammanslagningen noterar gruppen att antalet årsarbetskrafter inom investeringsfrämjandet efter sammanslagningen 2013 minskade och låg kvar på denna lägre nivå då antalet års- arbetskrafter ökade, innan det slutligen åter minskade och till samma nivå som 2013. Som gruppen tidigare konstaterat har Business använt förändringar i de personella resurserna som en förklaring till att antalet investeringar varierat. Gruppen noterar även att Invest inför sammanslagningen påtalade att en utmaning för myndigheten varit att man inte haft tillräckligt med personella resurser på de marknader där man hade utlandsnärvaro för att kunna ta hand om alla potentiella investerare. Där- med bedömde Invest att en sammanslagning i sig inte skulle leda till att investeringsfrämjandet skulle kunna bedrivas på fler marknader utan att det skulle krävas mer resurser till investeringsfrämjandet för att åstadkomma detta. Gruppen noterar att det i den avslutade översynen av investerings- främjandet (SOU 2019:21) konstaterades att fysisk närvaro på utlandsmark- nader är en avgörande konkurrensfördel när det gäller investeringsfrämjande 10 GRUPPENS ÖVERGRIPANDE REFLEKTIONER OCH BEDÖMNINGAR och att flera regionala investeringsfrämjare efterfrågar utlandsnärvaro i och . Utredaren har därför föreslagit ökade resurser till investerings- främjandet för en förstärkt utlandsorganisation. Utredaren framhöll vidare att delade arbetsresurser, där anställda arbetar med både export- och investerings- främjande, riskerar att leda till att exportfrämjande konsultuppdrag tar över fokus i Business arbete. Därför har utredaren föreslagit fler s.k. de- dikerade investeringsfrämjare i utlandet. Gruppen konstaterar att utredningens förslag har remissbehandlats och att ärendet bereds inom UD. Gruppen ser fram emot att ta del av resultatet av denna beredning. Gruppen noterar vidare att utredaren har föreslagit att en strategi för investeringsfräm- jande med en konkret handlingsplan bör antas som en del av den fortsatta ex- portstrategin för att ska kunna kraftsamla investeringsfrämjandet på nationell nivå. Gruppen konstaterar att regeringen beslutat om en upp- daterad export- och investeringsstrategi. Den nya organisationens möjlighet att bedriva investeringsfrämjande vid flera utlandskontor var också viktig för att organisationen skulle kunna vara ett lokalt stöd på utvalda europeiska marknader för de svenska regionala inve- steringskontoren. Som tidigare konstaterats dröjde det till 2018 innan Business etablerade s.k. dedikerade investeringsfrämjare vid kontoren i och . Av uppföljningen framgår det att Business fram till dess bearbetade de europeiska marknaderna från kontoret i och priori- terade utlandsnärvaro på marknader där kännedomen om som inve- steringsland var låg. I budgetunderlaget framhöll dock Business att de ville genomföra en förstärkning av aktiviteter för att attrahera internationella startup-företag genom att bl.a. utöka närvaron på nyckelplatser, däribland och . Det statliga anslaget för investeringsfrämjande som var förhållandevis ökade 2018 med och kom därmed att omfatta . Gruppen noterar vidare att Business sedan sammanslagningen fått särskilda uppdrag från regeringen om att etablera utlandsnärvaro för exportfrämjandet på speci- fika marknader, och att något motsvarande inte har funnits för invester- ingsfrämjandet. I sammanhanget kan det påminnas om att regeringen inte ställer några krav på utlandsnärvaro när det gäller investeringsfrämjandet. Det kan också vara intressant att notera att en övervägande majoritet av de regio- nala aktörer som besvarat gruppens enkät anser att Business finns representerade på de marknader som regionen ser som relevanta för utländska investeringar. Det som framkommit i både intervjuer och i den regionala enkäten pekar på att stödet till och samverkan med de regionala investeringsfrämjande aktö- rerna inledningsvis försämrades efter sammanslagningen men att det har för- bättrats .