rfr · H70WRFR6 · 2020-01-01 00:00:00 — När det gäller exportfrämjandet framgår det av riktlinjerna till i likhet med 2012 att den grundläggande exportservicen ska ha institutionell närvaro på, för svenska företag, intressanta marknader i den utsträckning som motiveras av företagens efterfrågan och marknadsutveck- lingen och rådande finansiella förutsättningar. I övrigt tillkom ett nytt uppdrag 2013 enligt vilket Business skulle lägga särskilt fokus på vissa speci- fika marknader. Återrapporteringskraven som angavs i riktlinjerna liknade de som fanns 2012, med krav på mätbara åtgärder och kvantitativ redovisning. Åren 2013–2018 Med ett undantag finns det inte några särskilda målformuleringar om närvaro på utlandsmarknader i riktlinjerna för investeringsfrämjande under hela den undersökta perioden (inkluderat 2012). Undantaget gäller 2014 då det i rikt- linjerna angavs som ett övergripande mål att Business i sin verksam- het förväntas bidra till att förverkliga visionen om att den svenska exporten ska fördubblas, bl.a. genom att öka sin närvaro och verksamhet på de utländska marknader som prioriterar. 122 Hela formuleringen lyder: ”Baserat på en analys av de mest innovativa svenska styrkeområdena marknadsföra investeringsmöjligheter i hela inom lämpliga sektorer, främst sådana där har konkurrenskraft och spjutspetskunnande, till investerare på geografiska marknader med potential för utländska investeringar i .” 8INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR I riktlinjerna ändrades formuleringen om den grundläggande för- utsättningen för investeringsfrämjandet något. I den nya formuleringen angavs att representation ska finnas på ”de prioriterade marknaderna” (tidigare ”de viktigaste marknaderna”) eller ”på annat sätt som bedöms verkningsfullt för uppdraget” (tidigare ”på annat sätt”). tillkom även en formulering i riktlinjerna där det framgår att medlen avser kostnader för verksamhet samt personal och administration inklusive institutionell närvaro på rådets priorite- rade marknader för den investeringsfrämjande verksamheten. Sedan riktlin- jerna finns formuleringen som avser de grundläggande förutsättning- arna inte längre kvar. ändrades formuleringen om medel så att det framgår att närvaro på Business prioriterade marknader för den investeringsfrämjande verksamheten skulle ske genom egen representation på plats eller på annat sätt som bedömdes som verkningsfullt för uppdraget. Denna formulering finns kvar under resten av den undersökta perioden. I rikt- linjerna tillkom att det i uppdraget ingår att proaktivt attrahera utländska investeringar genom direktkontakter med utländska företag inom utvalda investeringsområden och marknader. Uppdragsformuleringen om att marknadsföra investeringsmöj- ligheter på geografiska marknader med potential för utländska investeringar finns kvar även under resten av den undersökta tidsperioden.123 När det gäller återrapportering ändrades formuleringen om utfallet av stra- tegin för prioriterade geografiska marknader 2016, och det framgår inte längre att redogörelsen av den strategiska inriktningen för verksamheten ska omfatta utfallet av strategin för prioriterade marknader, utan redovisningen ska i stället göras i relation till målen för verksamheten. I riktlinjerna tillkom for- muleringar om att rådet ska redovisa det statliga uppdraget när det gällde pre- stationer och effekter i enlighet med angivna resultatindikatorer. Det finns dock inga resultatindikatorer som uttryckligen handlar om närvaro på utlands- marknader, men det angavs att antalet högkvalitativa utländska investeringar, till vilka rådet på ett betydande sätt medverkat skulle redovisas bl.a. per ursprungsland. I riktlinjerna tillkom ett återrapporteringskrav enligt vilket ”Busi- ness ska redogöra för och analysera verksamhet och uppnådda resultat avseende prioriterade geografiska och tematiska områden för potentiella utländska investeringar liksom orsaker till eventuella förändringar i dessa pri- oriteringar”. tog regeringen bort det tidigare kravet om att återrap- portera om uppnådda resultat i syfte att erbjuda utländska investerare kvalifi- cerad information. När det gäller riktlinjerna för exportfrämjande kvarstår under hela den undersökta perioden formuleringen om att Business som en del i den grundläggande exportservicen ska ha institutionell närvaro på, för svenska 123I riktlinjerna är formuleringen ny. Förändringarna bedöms dock inte ha någon betydelse för uppdragets innehåll i fråga om närvaro på utlandsmarknader. Ny formulering 2018: ”Inom prioriterade områden marknadsföra investeringsmöjligheter omfattande hela till investerare på geografiska marknader med potential för utländska investeringar i .” För äldre formulering se not 122. 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR företag, intressanta marknader i den utsträckning som motiveras av företagens efterfrågan och marknadsutvecklingen och rådande finansiella förutsättningar. Sedan riktlinjerna finns även motsvarande formulering om medel för exportfrämjandet som för investeringsfrämjandet. Enligt denna ska medlen avse kostnader för verksamhet samt personal och administration, inklusive institutionell närvaro på de marknader som rådet prioriterar. I riktlinjerna tillkom nya formuleringar för småföretagsprogram- met som bedöms vara relevanta i sammanhanget. I en formulering fastställs att små och medelstora företag ska erbjudas särskilda tjänster inom ramen för programmet som är särskilt anpassade efter dessa företags behov och förut- sättningar. Dessa tjänster ska huvudsakligen erbjudas via utlandskontoren. Vidare framgår att rådet ska utöka aktiviteter och satsningar mot små och medelstora företag på strategiska exportmarknader, framför allt nya och väx- ande marknader. Den sistnämnda formuleringen fanns endast under detta år medan den förstnämnda finns kvar under resten av den undersökta perioden, dock i något modifierad form124. Därutöver tillkom både 2015 och 2016 uppdrag inom exportfrämjandet om att utöka satsningarna på nya tillväxtmarknader och prioritera institutionell närvaro på dessa marknader. När det gäller återrapporteringskraven tillkom en skrivning i riktlinjerna om att det ska framgå av redovisningen hur det statliga uppdraget använts för utlandskontorens finansiering. tillkom även resultatindikatorer enligt vilka Business bl.a. ska redovisa antalet utlandskontor och deras lokalisering inklusive förändringar . För att besvara frågan om huruvida investeringsfrämjandet bedrivs vid fler utlandskontor beskrivs inledningsvis Business utlandsnärvaro utifrån den bild som framkommer i Business årliga redovisning av det stat- liga uppdraget och årsredovisningar. Beskrivningen begränsas inte till antalet kontor utan innehåller även uppgifter om vid hur många marknader Business har bedrivit ett aktivt investeringsfrämjande samt hur antalet resurser har sett ut . Under hela den undersökta perioden finns det uppgifter om antalet utlands- kontor i organisation. Som framgår av tabell 7 minskade de från 57 i , eller 63 i Business , 124I riktlinjerna ändrades formuleringen så att tjänsterna inte längre huvudsakligen skulle erbjudas vid utlandskontoren, utan såväl i som vid utlandskontoren. utökas formuleringen med en skrivning om innovativa och tidigt internationaliserade företag, s.k. born globals i enlighet med ett uppdrag regeringen hade beslutat om . 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR till 47 kontor 2018. Som en del i ett större omstruktureringsprogram och kost- nadsbesparingspaket avvecklades 9 utlandskontor , och framgår det av årsredovisningarna att Business gör en kontinuerlig översyn av kontorsnätverket i utlandet i syfte att effektivisera Business Swe- dens verksamhet. Översynen har lett till att flera kontor har lagts ned, även om det parallellt har öppnats kontor på marknader där det har saknats när- varo. Antalet marknader som sägs täckas in har dock inte varit i överensstäm- melse med antalet kontor. Medan antalet kontor t.ex. minskade från 63 till 55 kunde utlandsorganisationen enligt Business årsredovisning 2014 fortfarande täcka in 63 marknader genom att de skapat åtta ”virtuella kontor”. En jämförelse av antalet marknader som täcks in är dock svår att göra eftersom rapporteringen skiljer sig åt något . Antalet utlandskontor och marknader som täcks in är inte ointressant, eftersom det är en förutsättning för den flexibilitet som framhölls inför sam- manslagningen, dvs. att hade ett större kontorsnät som invester- ingsfrämjandet skulle kunna få tillgång till. Det mest intressanta är dock huruvida investeringsfrämjandet bedrivs vid fler utlandskontor än vad som var fallet före sammanslagningen. Antalet utlandskontor där det har funnits en fast resurs som bedrivit investeringsfrämjande har från sju kontor 2012 (varav tre i ) minskat till fem kontor –2017 för att återigen öka till sju kontor . Antalet marknader som dessa kontor täcker in har dock ökat från fem (med tanke på att Invest hade tre kontor i ) till sju 2018 då och tillkom. Mark- naderna där det fanns utlandskontor som bedrev dedikerat investeringsfräm- jande genom en resurs på plats var (då de båda europeiska kon- toren tillkom) i stort sett desamma med dedikerad perso- nal i , , , och . Undantaget är där Invest tidigare hade ett kontor. I hade visserligen inte Invest ett eget kontor (och det ingår därför inte i jämförelsen av antal kontor med dedikerat investeringsfrämjande) men man hade en anställd på Exportrå- dets kontor. 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR2019/20:RFR6 Tabell 7 Investeringsfrämjande vid utlandsmarknader Antal anställda i Business Swe- den totalt (medeltal ) 543 (31/12 479) investeringsfrämjandet per 31/12 63 (55+8) Antal kontor med invest (allokerad budget) Antal marknader invest *** (utifrån fördelning av medel) Upparbetade medel invest mnkr Källa: Sammanställning av uppgifter i Business årliga redovisningar av det statliga uppdraget. *Uppgiften är hämtad från SOU 2019:21. Kommentar: Med dedikerad investeringsfrämjare avses en person som enbart arbetar med investeringsfrämjande och inte delar sin tid mellan export- respektive investeringsfrämjande. ** Denna siffra innehåller även personer som arbetar med administration som i den sammanslagna organisationen nu är gemensam för export- och investeringsfrämjande, och är därmed troligtvis inte direkt jämförbar med senare år. *** 2013 redovisas separat, 2014 och 2015 redovisas samt och separat, 2017 redovisas och separat, , och har utgått, 2018 har , och utgått men kategorin Övriga har tillkommit och räknas som en marknad. 8INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR Att enbart titta på antalet utlandskontor där det funnits dedikerade resurser för investeringsfrämjandet kan dock ses som för begränsat (även om det var så det ordagrant uttrycktes i propositionen och utskottets betänkande). Som framgått av redovisningen av regeringens riktlinjer ställs det inga krav på att invester- ingsfrämjandet ska bedrivas utomlands genom representation, utan det kan även ske på annat sätt. Det är därför av intresse att även jämföra hur många marknader det bedrivs ett investeringsfrämjande på, oavsett permanent fysisk närvaro, i den nya organisationen i jämförelse med vad som var fallet före sammanslagningen. Jämförelsen avgränsas till det investeringsfrämjande arbete som bedrivs inom organisationen och omfattar således inte det invester- ingsfrämjande arbete som bedrivs genom samverkan med utlandsmyndig- heter. En central tanke med sammanslagningen var just att investeringsfräm- jandet skulle bedrivas vid fler utlandsmarknader inom organisationen. När det gäller Invest framgår det att myndigheten hade egen personal placerad vid kontor i och . Antalet marknader där Invest bedrev investeringsfrämjande blir därmed sju (de tre kontoren i räknas som en marknad). Uppgifter om antal mark- nader som Business bedriver investeringsfrämjande verksamhet på utgår från den årliga redovisningen av fördelning av medel inom investerings- främjandet där det av årsredovisningen framgår hur dessa är fördelade på olika länder. Redovisningen skiljer sig något åt, men antalet marknader framgår likväl. Året för sammanslagningen bedrev Business invester- ingsfrämjande verksamhet i 15 länder. De två därpå följande åren ökades det till 19 respektive 20 länder. bearbetades respektive och av två kontor. Året därefter finns med i redovisningen och antalet marknader minskade till 16 och (2017) har antalet marknader minskat ytterligare till 13 i och med att , och inte längre finns kvar (och bearbetades även dessa år av ett kontor). Antalet marknader 2018 är svårbestämt eftersom kategorin Övriga tillkommit som fallit bort. Om kategorin Övriga innehåller och som inte längre särredovisas eller ytterligare länder framgår inte. Årsarbetskrafter och medel för investeringsfrämjandet utomlands Ytterligare sätt att teckna en bild av utvecklingen inom utlandsorganisationen för investeringsfrämjandet är att titta på antalet årsarbetskrafter för invester- ingsfrämjandet och hur mycket medel som lagts på utlandsorganisationen, även om det inte finns några uttalanden i beslutet inför sammanslagningen om vare sig personella resurser eller medel. Enligt årsredovisning motsvarade arbetsinsatsen vid myndigheten 24 heltidstjänster i utlandsorganisationen, fördelat på 33 per- soner (20 anställda och 13 konsulter). Antalet årsarbetskrafter inom invester- ingsfrämjandet i utlandsorganisationen var året efter sammanslagningen 16, 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR vilket innebär en minskning på 8 årsarbetskrafter. I sammanhanget kan det även nämnas att antalet verksamma inom det statliga investeringsfrämjandet inom Invest redan hade minskat från 88 personer 2010 till 63 personer 2012 till en följd av lägre finansiering 2011 (SOU 2019:21). Det är dock inte helt okomplicerat att jämföra dessa siffror med de uppgifter som finns för Business . Tjänstgöringsjournalerna från Invest som förvaras hos innehåller inga uppgifter om de som var anställda i utlandsorganisationen, och det saknas därmed (i de källor som gåtts igenom) information om hur stor andel av årsarbetskrafterna inom Invest utlandsorganisation som utgjordes av investeringsrådgivare och hur många som hade mer administrativa uppgifter som efter sammanslagningen kunde utföras av den gemensamma administrationen för export- och investerings- främjande. En genomgång av tjänstgöringsjournalerna för de som vid utgången av 2012 var anställda vid myndigheten i visar att cirka en tiondel av dem hade arbetsuppgifter som var av administrativ karaktär.125 Även om det finns en osäkerhet i jämförelsen belastas jämförelsen inom Business inte av denna osäkerhet. som antalet kontor minskade inom Business fram- går det av årsredovisningen att Business vid sidan av att ha skurit i kostnader hade behövt nyanställa på många av utlandskontoren. Av tabell 7 framgår också att antalet årsarbetskrafter i utlandsverksamheten har fortsatt att öka över åren medan antalet årsarbetskrafter i varit mer . saknas dock uppgifter, men av årsredovisningen framgår att Business planerade att öka antalet anställda med ca 30 medarbetare i huvudsak i utlandsverksamheten. Om man återgår till personalstyrkan inom investeringsfrämjandet i utlands- organisationen och ser till hur den har utvecklats framgår det av tabell 7 att den ökade från tidigare 16 till 20 årsarbetskrafter, men mins- kade 2015 och 2016 (18 respektive 15 årsarbetskrafter) för att därefter på nytt öka 2017 till nivå (20 årsarbetskrafter). Enligt uppgifter för åren 2015–2017 tillkommer därutöver ett antal underkonsulter när det har bedömts nödvändigt. Uppgifter om antalet årsarbetskrafter inom investeringsfräm- jandet återges inte på motsvarande sätt i Business redovis- ning av det statliga uppdraget. Enligt uppgifter publicerade i Investeringsfräm- jandeutredningens slutbetänkande (SOU 2019:21) var det totala antalet årsar- betskrafter inom investeringsfrämjandet 35 per . Det redovisas dock inte hur dessa var fördelade mellan utlandet och . Inom ramen för uppföljningen har därför dessa uppgifter efterfrågats från Business , som hänvisat till det ovan nämnda slutbetänkandet som innehåller uppgifter . Uppgifter som Business hade lämnat till utredningen. Här framgår att Business dedikerade personalresur- ser för investeringsfrämjandet totalt var 36,2 årsarbetskrafter, dvs. 125 Myndigheten för utländska investeringar i , Arkivserie G3A, ”Tjänstgöringsjournaler, årliga”, volym 5 (2011–2012), . 8INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR något högre än vid utgången av året. Dessa resurser var fördelade på Business sju prioriterade marknader för investeringsfrämjandet. Störst perso- nalresurser fanns i (4 årsarbetskrafter) följt av och (båda 3 årsarbetskrafter) samt (2,7 årsarbetskrafter) och (2,5 årsarbets- krafter). Vidare framgår att det finns en nyanställd hel- tidsresurs i respektive . Antalet årsarbetskrafter i Sve- rige var 19, vilket då kan jämföras med 17,2 i utlandet. Trots att andelen medarbetare i form av årsarbetskrafter som arbetar med investeringsfrämjande inom Business ökade – 2018 från till 7,2 (och ) var antalet års- arbetskrafter efter att initialt ha minskat och därefter ökat tillbaka på i stort sett samma nivå 2018 som 2013. Endast framgår av Business redovisning uppgifter om hur många av årsarbetskrafterna inom investeringsfrämjandet i utlandsorgani- sationen som arbetat dedikerat med investeringsfrämjande. I redovisningen av det statliga uppdraget framkommer att cirka fem medarbetare var fulltidsfi- nansierade av investeringsfrämjandet på Business utlandsmarknader. Dessa beskrevs vanligen vara väl lokalt förankrade med mångårig näringslivs- bakgrund och med ett omfattande lokalt nätverk. Utöver dessa fem lades spe- cifika främjandeuppdrag ut på utvalda kontor, vilket gjorde att bemanningen i utlandet motsvarade knappt 20 fulltidstjänster som arbetade med investerings- främjande. I redovisningen står det att antalet anställda som var ”helt dedikerade” till investeringsfrämjandet vid utgången av året uppgick till ca 29 personer, varav ca 18 heltidstjänster i utlandet. framgår att ”vissa” anställda delade sin tid mellan invest och export, övriga 11 var anställda i Sve- rige. I redovisningen tydliggörs också att investeringsfrämjandet därutöver använde sig av Business gemensamma funktioner för administration och support samt anlitade ett antal underkonsulter på marknader där detta ansågs nödvändigt. De 18 heltidstjänsterna kan därför inte betraktas som dedikerade med samma definition som den som användes året före, då det var 5 heltidstjänster. Inte heller framgår det av redovis- ningen hur många som enbart arbetade med investeringsfrämjande i utlands- organisationen. Det enda som framgår är att tjänsterna i utlandet var fördelade på flera medarbetare då dessa ofta delade sin arbetstid mellan investerings- och exportfrämjande, samt att det utöver de egna medarbetarna anlitades kon- sulter med specialistkompetens för riktat investeringsfrämjande i utlandet. Bortsett från att uppgifterna om antalet årsarbetskrafter som arbetat dedikerat med investeringsfrämjandet i utlandsorganisationen under Business tid är osäkra går det dock inte heller utifrån de källor som uppföljningen omfattar helt säkert att säga hur många av de 24 heltidstjänsterna i Invest Swe- dens utlandsorganisation som arbetade dedikerat med investeringsfräm- jande. Det enda som går att utläsa är att dessa tjänster var fördelade på 33 medarbetare och konsulter. Det går därmed inte att veta om diskrepansen mel- lan 33 och 24 kan förklaras av att vissa arbetade deltid, eller om några även 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR arbetade med andra uppdrag (som eventuellt inte handlade om investerings- främjande). När det gäller medel för investeringsfrämjande framgår dessa av tabell 7. Nivån på medel för investeringsfrämjandet totalt (både i och utom- lands) ökade från till –2018126. Undantaget 2013 har nivån på medel utomlands varit relativt och legat på eller strax . Det innebär att andelen av de medel för investeringsfrämjande som fanns i utlandsorganisa- tionen minskade från till 2018. Detta trots att intäkter och bidrag från regionala partner, regeringen och depar- tement (medel som inte har använts i utlandsorganisationen) minskade från 2014 till en nivå på som en följd av att de projektmedel som tidigare tillkommit inom ramen för strukturfonderna inte längre fanns tillgängliga i och med den nya struktur- fondsperioden . Business analys av utlandsnärvaron En genomgång av Business återrapportering av det statliga uppdraget har genomförts för att få ytterligare information om och fördjupad förståelse för den utveckling som har skett utifrån Business perspektiv. I föl- jande avsnitt redogörs för de uppgifter som återfinns i dessa offentliga källor som handlar om närvaro på utlandsmarknader. När det gäller utlandskontoren har Business i sina årsredovisningar återkommande framhållit att verksamheten inom det statliga uppdraget och försäljningen av konsulttjänster skapar synergier och förstärker varandra, och att de därmed möjliggör en större, bredare och djupare utlandsnärvaro. Detta har bedömts vara till nytta för både den exportfrämjande och den investerings- främjande verksamheten. Vidare har också den risk som det innebär att ha verksamhet i flera länder med politisk instabilitet framförts, vilket Business uppgett kan påverka förutsättningarna för affärsverksamhet och inter- nationell handel negativt i olika omfattning. Om det sker stora förändringar kan det enligt Business vara svårt att anpassa den lokala verk- samheten utan att intäktsbortfall eller kostnader blir kännbara. Business Swe- den har framhållit medarbetarna som den viktigaste tillgången och konstaterat att vissa positioner, särskilt i utlandsverksamheten, kan ta att tillsätta då lokala förhållanden kan ställa särskilda krav på kvalifikationer som endast ett mindre antal personer besitter. I redovisningen av det statliga uppdraget framhöll Business Swe- den att närvaron på ca 60 utlandsmarknader gett dem en möjlighet att ”kom- binera bred kompetens och gediget nätverk i det svenska näringslivet med 126Eftersom siffran innehåller administrativa kostnader och lokalkostnader bedöms den som mindre intressant att ta med. Det kan dock noteras att det statliga anslaget minskade från 2012 till 2013. 8INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR lokal fingertoppskänsla om marknadsläget, affärskulturen och affärsmöjlig- heterna på de mest intressanta marknaderna för svenska exportföretag och utländska investeringar”. Business konstaterade att 2013 trots ett intensivt arbete med att sammanföra två verksamheter och företagskulturer blev ett starkt år för utländska investeringar. Investeringsfrämjandet hade expanderat på fler marknader där fler kvalitativa investeringar genomförts än , trots ett lägre statligt anslag. Business framhöll den nya organisationens betydelse. och var de mest framgångsrika marknaderna , och enligt Business var detta tack vare lång- siktighet i relationerna med företagen. Business lyfte också fram att investeringarna från kategorin Övriga världen ökade till en fjärdedel av det totala resultatet, vilket enligt Business avspeglade organisationens större geografiska täckning och möjligheter att bedriva ett proaktivt invester- ingsfrämjande på flera marknader. I redovisningen skrev Business om den organisatoriska förändringen de hade genomgått . Business framhöll att man på de platser där omvandlingen till virtuella kontor hade skett arbetade för att finna former för samverkan med ambassader, konsulat och andra lämpliga organisationer på plats. genomfördes det invester- ingsprojekt vid 15 utlandskontor.127 Det geografiska urvalet hade baserats på att antalet nyckelaktörer (s.k. key accounts) och övriga viktiga potentiella företag inom ett område hade uppnått kritisk massa. Övriga viktiga nyckelak- törer och andra viktiga internationella företag hanterades av affärssektorsen- heten i .