urf · H8A5URF1 · 2020-09-24 00:00:00 — Undantag får göras för sådant som antas bli behandlat inom stängda dörrar. Föredragningslistan ska gö- ras tillgänglig för ledamöterna. Det ska framgå av föredragningslistan om sammanträdet är ett arbets- plenum. Vid sammanträdet ska ärenden och val behandlas i den ordning som de har tagits upp på föredragningslistan. När riksdagsordning trädde i kraft löd den mening i bestämmelsen som är aktuell så här (2 kap. 7 § första meningen): Talmannen skall till varje sammanträde låta upprätta föredragningslista över alla på kammarens bord vilande ärenden. I förarbetena till den bestämmelsen sägs följande (SOU 1972:15 s. 256): Till varje kammarsammanträde skall till ledamöternas ledning upprättas en föredragningslista. 7 § [motsvarande nuvarande 6 kap. 13 §] kräver inte att all handläggning som förekommer vid sammanträdet skall ha tagits upp på listan. Paragrafen avser bara ärenden, som har bordlagts vid ett föregå- ende sammanträde, och val som skall förrättas vid sammanträdet i fråga. … Vid ett sammanträde kan därjämte förekomma handläggning, av i 15 FÖRSLAGET TILL NY STATSMINISTER PÅ FÖREDRAGNINGSLISTAN allmänhet formell art, som inte behöver finnas antecknad på föredrag- ningslistan. Självfallet får kammaren vid ett sammanträde inte handlägga ärende, som inte vid sammanträdets början finns upptaget på föredragningslistan (bort- sett från viss formell handläggning, se ovan). Ledamöterna bör vidare kunna förlita sig på den en gång tillkännagivna föredragningsordningen. I en lagkommentar om den bestämmelsen anförs att föredragningslistan är en förteckning över ärenden som bordlagts vid tidigare sammanträden och som ska tas upp vid sammanträdet i fråga. Föredragningslistans väsentliga bety- delse för ledamöterna är att talmannen måste följa den angivna ordningen mel- lan ärendena, vilket gör det möjligt att beräkna när ett ärende kommer upp (, 1980, Grundlagarna, s. 616 f.). Bestämmelsen ändrades i och med riksdagsordning. Syftet var att ärenden som inte skulle beslutas vid ett visst sammanträde, men som slutde- batterats vid ett tidigare sammanträde, inte skulle behöva redovisas på före- dragningslistan när det t.ex. var endast interpellationsdebatter. I utredningen anfördes att självfallet ska de ärenden som ska beslutas vid ett visst samman- träde anges på föredragningslistan till det sammanträdet. Utredningen över- vägde vidare om det skulle införas en möjlighet att ändra ordningen på före- dragningslistan mellan ärenden och val, men fann sammantaget att skälen emot vägde tyngre än skälen för (2012/13:URF3 s. 108 f.) 15.2.2Tilläggsbestämmelsen om vad som ska tas upp på föredragningslistan Tilläggsbestämmelse 6.13.1 RO har följande lydelse: Yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga, statsministeromröstning enligt 6 kap. 3 § regeringsformen, förslag till ny statsminister eller yrkande om misstroendeförklaring, ska tas upp som första punkt på föredragnings- listan. Om det finns fler än ett sådant yrkande, ska de tas upp i den ordning de nu har angetts. Talmannen får bestämma en annan ordning mellan stats- ministeromröstning och ett yrkande om misstroendeförklaring. Regler om misstroendeförklaring infördes i regeringsformen genom den s.k. partiella författningsreformen 1969, när också enkammarsystemet infördes. Det som är tilläggsbestämmelser återfanns då i huvudsak i riksdagsstadgan, som antogs av . När enkammarriksdagen infördes föreskrevs följande ordning på föredragningslistan (37 § andra stycket riksdagsstadgan): Ärendena tas upp på listan i följande ordning: 1)omröstning om misstroendeförklaring; 2)val; När man fattade beslut om en ny regeringsform – med regler om att skulle godkänna talmannens förslag till ny statsminister – och en 15 FÖRSLAGET TILL NY STATSMINISTER PÅ FÖREDRAGNINGSLISTAN ny riksdagsordning fick motsvarande bestämmelse följande lydelse (2.7.1 första meningen RO): Förslag till ny statsminister eller yrkande om misstroendeförklaring föres upp som första punkt på föredragningslistan. Det sägs inget i förarbetena om ändringen från ”omröstning om misstroende- förklaring” till ”yrkande om misstroendeförklaring”. 15.3Förslag till statsminister på föredragningslistan 1976–2018 Talmannens förslag till ny statsminister hanteras i kammaren enligt följande (11 kap. 3 § andra stycket RO): Ett förslag av talmannen till ny statsminister ska bordläggas vid det sam- manträde då det framställs och därefter vid ytterligare ett sammanträde in- nan det får avgöras. Ärendet ska i enlighet med bestämmelserna i 6 kap. 4 § andra stycket regeringsformen avgöras senast på fjärde dagen efter den dag då förslaget framställdes. Talmannen har lagt fram 14 förslag till ny statsminister . I samtliga fall har följande ordning tillämpats vid tre på varandra följande sam- manträden: 1.Talmannen lägger fram ett förslag som bordläggs. 2.Förnyad bordläggning av förslag till statsminister. 3.Prövning av förslag till statsminister. Vid elva av dessa tillfällen har talmannens kommande förslag aviserats på fö- redragningslistan genom att det har angetts ”Förslag om statsminister”. Vid alla tillfällen utom ett har frågan då tagits upp först på föredragningslistan. Vid samtliga tillfällen utom ett har den andra bordläggningen av förslaget till statsminister tagits upp först på föredragningslistan. har två sammanträden ägt rum . Inget förslag har bordlagts en tredje gång. Samtliga förslag har, när det har varit dags för omröstning, tagits upp först på föredragningslistan. I det följande redovisas de fyra gånger då talmannens framläggande av för- slag till statsminister inte var med på föredragningslistan (1978, 1979, 1981) eller inte var första punkt på föredragningslistan (1996). (Föredragningslis- torna är inte en del av protokoll men finns på webbplats /05; föredragningslistor från tidigare riksmöten finns i arkiv.) 15 FÖRSLAGET TILL NY STATSMINISTER PÅ FÖREDRAGNINGSLISTAN efterträdde som statsminister. Förslaget till ny statsminister lades fram men fanns inte med på föredragningslistan för något av de två sammanträden som hölls i kammaren . Det första sammanträdet ägde rum –12.44 och frågan om förslag till ny statsminister togs inte upp. Det andra sammanträdet in- leddes med bordläggning och hänvisning av propositioner och mot- ioner. ajournerades sammanträdet till eftersom tal- mannens överläggningar med partiledarna och vice talmännen inte hade slut- förts till det kammarplenum som utsatts till . träffade tal- mannen , och därefter de fyra övriga partiledarna var för sig. träffade talmannen de vice talmännen (1978/79:30 s. 57). återupptogs kammarens sammanträde och talmannen föreslog som statsminister. Förslaget, som blev § 6 i protokollet, bordlades. Även hölls två sammanträden. Förslaget till stats- minister fanns med för bordläggning som § 2 på föredragningslistan till sam- manträdet kl. 9.00. § 1 var justering av protokoll (så blev också kammarens protokoll från det sammanträdet). Vid det andra sammanträdet, , prövades förslaget om statsminister, som var första punkt på föredrag- ningslistan och i protokollet. Efter valet efterträdde som statsminister. Förslaget till ny statsminister lades fram men fanns inte med på föredragningslistan för . började kammaren sitt sammanträde . ajournerades sammanträdet (för att valberedningen skulle få tillfälle att sammanträda och behandla frågan om val till utskott). När förhand- lingarna återupptogs föreslog talmannen till stats- minister, och förslaget bordlades. I protokollet återfinns förslaget som § 8. Un- der tisdagen hade talmannen haft överläggningar med företrädare för parti- grupperna och 14.00 och där emellan de vice talmännen, (bet. KU 1978/79:50 s. 53). Förslaget var första punkt på föredragningslistan. I protokollet redovisas detta som § 4. Paragraf 1 var ju- stering av protokoll, § 2 ansökan om ledighet och § 3 meddelande om ändring i den preliminära tidsplanen. Förslaget var första punkt på föredragningslistan. I protokollet redovisas detta som § 2. Under § 1 meddelas att fyra ledamöter denna dag intagit sina platser i . 15 FÖRSLAGET TILL NY STATSMINISTER PÅ FÖREDRAGNINGSLISTAN blev statsminister för en tvåpartiregering (Cen- tern och ), efter att ha avgått som statsminister för en trepartirege- ring (, och Moderata samlingspartiet). meddelade talmannen i kammaren att hans am- bition var att om möjligt lägga fram förslag om ny statsminister i sådan tid att skulle kunna pröva förslaget i mitten av den . Frå- gan var inte med på föredragningslistan. I protokollet var talmannens med- delande § 1. meddelade talmannen i kammaren att han avsåg att framlägga förslag om ny statsminister vid kammarens sammanträde , som skulle börja . Han redovisade också den fortsatta planeringen för hanteringen av förslaget. Frågan var inte med på föredrag- ningslistan. I protokollet var frågan § 7. inleddes kammarens sammanträde med att talmannen föreslog som statsminister. Frågan var inte med på föredragningslistan. I protokollet var frågan § 1. På föredragningslistan var frågan uppsatt som § 1 men i protokollet blev det § 2; som § 1 justerades ett protokoll från kammaren. Vid ett nytt sammanträde prövades förslaget. Frågan var uppsatt som § 1 på föredragningslistan och hamnade också där i protokollet. efterträdde som statsminister. , då det var bordläggningsplenum, var de tre första punkterna på kammarens föredragningslista följande: 1 Justering av protokoll Protokollen från sammanträdena tisdagen den 12 och 2 Anmälan om entledigande av regeringen 3 Förslag om statsminister , då det också var bordläggningsplenum, var de två första punkterna på kammarens föredragningslista följande: 1 Justering av protokoll 2 Förnyad bordläggning av förslaget om statsminister var de två första punkterna på kammarens föredrag- ningslista följande: 1 Prövning av förslaget om statsminister 2 Justering av protokoll 15 FÖRSLAGET TILL NY STATSMINISTER PÅ FÖREDRAGNINGSLISTAN Kammarens protokoll från de tre sammanträdena följde den ordning som an- getts ovan, dvs. ordningsföljden på respektive föredragningslista. 15.4Övriga yrkanden som ska tas upp som första punkt på föredragningslistan Som framgått ovan ska också yrkanden om folkomröstning i en grundlags- fråga, statsministeromröstningar enligt 6 kap. 3 § RF och yrkanden om miss- troendeförklaring tas upp som första punkt på föredragningslistan. Om det finns fler än ett sådant yrkande, ska de tas upp i den ordning de nu har angetts. Talmannen får bestämma en annan ordning mellan statsministeromröstning och ett yrkande om misstroendeförklaring. Enligt 9 kap. 25 § RO ska ett yrkande om folkomröstning i en grundlags- fråga eller om misstroendeförklaring läggas fram vid ett sammanträde med kammaren. Yrkandet ska lämnas skriftligen så snart det har framställts. I praktiken går det till så att en ledamot säger i talarstolen att man härmed väcker yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga eller om misstroende- förklaring. Normalt lämnas yrkandet in skriftligt i anslutning till att det har väckts i talarstolen. Efter kontroll av namnunderskrifterna anmäls det i kam- maren under samma sammanträde. Yrkandet har av naturliga skäl inte funnits med på föredragningslistan eftersom det inte har varit känt när föredragnings- listan upprättats och inte är något som ska behandlas av kammaren vid det sammanträdet. Föredragningslistan ska enligt huvudbestämmelsen 6 kap. 13 § RO upprättas över vad som ska behandlas under sammanträdet. Ett syfte med föredragnings- listan är att göra det möjligt för ledamöterna att beräkna när ett ärende kommer upp. De mycket viktiga frågor som enligt riksdagsordningen ska tas upp först på föredragningslistan bör således också i fortsättningen behandlas som första punkt på det sammanträde där de ska avgöras. Av förarbeten, lagkommentarer och praxis framgår att frågor som inte har väckts vid ett tidigare sammanträde inte behöver vara med på föredragnings- listan. Det har således förekommit (1978, 1979 och 1981) att talmannen har föreslagit en statsminister utan att detta har varit med på föredragningslistan. Erfarenheten från dessa tillfällen visar att det kan vara lämpligt att den möjlig- heten finns. Kammaren kan inleda ett arbetsplenum t.ex. kl. 9, och medan ple- num pågår kan talmannen ha kontakter med företrädarna för partigrupperna och de vice talmännen. kan talmannen göra bedömningen att en statsminister bör föreslås för kammaren, och då kan talmannen göra så medan plenum ännu pågår. Förslaget kommer då att läggas fram och bordläggas en första gång utan att det har varit med på föredragningslistan. 15 FÖRSLAGET TILL NY STATSMINISTER PÅ FÖREDRAGNINGSLISTAN sedan bordläggas vid ytterligare ett sammanträde innan det kan tas upp för avgörande. Det innebär att det inte finns någon risk för att ledamöterna blir överrumplade. En fråga är då om ett förslag till statsminister som är med på föredragnings- listan, för framläggande av förslag från talmannen eller bordläggning, måste tas upp som första punkt. Det har förekommit att punkter har tagits upp före punkten om talmannens förslag. Eftersom statsministerfrågan vid dessa till- fällen inte är uppe för prövning synes det inte vara fel att frågan inte tas upp som första punkt, även om det är viktigt att det är tydligt att förslaget bordläggs en andra gång och därmed kan tas upp för avgörande vid det påföljande sam- manträdet. Sammantaget bör riksdagsordningen förtydligas så att det framgår att det endast är vid det sammanträde där prövningen ska ske som den aktuella frågan behöver tas upp som första punkt på föredragningslistan. Det finns självfallet inget som hindrar att framläggandet av förslaget eller bordläggningen av det tas upp som första punkt på föredragningslistan. Det bör göras motsvarande ändringar av bestämmelserna om frågor om folkomröstning i en grundlags- fråga och misstroendeförklaring. Förslaget innebär en ändring i tilläggsbestämmelse 6.13.1 RO. 16Formuleringen i regeringsformen respektive riksdagsordningen av tidsgränsen för att pröva talmannens förslag till ny statsminister Formuleringen av tidsgränsen för att pröva talmannens förslag till ny stats- minister skiljer sig åt mellan regeringsformen och riksdagsordningen. De båda formuleringarna ger dock samma resultat, och någon ändring föreslås inte i detta sammanhang. Denna fråga tas inte upp i direktiven, men i direktiven anförs att utredningen får aktualisera och överväga även andra frågor som gäller riksdagsarbetets be- drivande än de som tas upp i direktiven. Frågan om hur bestämmelserna i re- geringsformen och riksdagsordningen skulle tolkas aktualiserades under rege- ringsbildningen . Frågan är om formuleringen av tidsgränsen för prövning av talmannens för- slag till ny statsminister, som återfinns både i regeringsformen och i riksdags- ordningen, bör ensas. Tidsgränsen uttrycks på olika sätt i regeringsformen och riksdagsordningen. I 6 kap. 4 § RF anges (fet stil tillagd): När en statsminister ska utses, kallar talmannen företrädare för varje par- tigrupp inom till samråd. Talmannen överlägger med vice tal- männen och lämnar sedan förslag till . ska , utan beredning i utskott, pröva förslaget genom omröstning. Om mer än hälften av ledamöter röstar mot förslaget, är det förkas- tat. I annat fall är det godkänt. I 11 kap. 3 § RO anges (fet stil tillagd): Ett yrkande om folkomröstning i en grundlagsfråga eller om misstroende- förklaring ska bordläggas vid det sammanträde då det framställs och där- efter vid ytterligare ett sammanträde innan det får avgöras. Ärendet ska avgöras senast vid det tredje sammanträdet efter det då yrkandet framställ- des. Ett förslag av talmannen till ny statsminister ska bordläggas vid det sammanträde då det framställs och därefter vid ytterligare ett sammanträde innan det får avgöras. Ärendet ska i enlighet med bestämmelserna i 6 kap. 4 § andra stycket regeringsformen avgöras senast på fjärde dagen efter den dag då förslaget framställdes. Nedan redovisas hur bestämmelserna utformats . Vidare redovisas hur tidsgränser av liknande slag uttrycks i regeringsformen och riksdagsord- ningen i övrigt. 16 FORMULERINGEN I REGERINGSFORMEN RESPEKTIVE RIKSDAGSORDNINGEN AV TIDSGRÄNSEN FÖR PRÖVNING AV TALMANNENS FÖRSLAG TILL NY STATSMINISTER Bestämmelsen om misstroendeförklaring infördes med den partiella författ- ningsreform som trädde i kraft . Reglerna om att talmannen skulle föreslå statsminister och att kammaren skulle pröva förslag infördes med den nya regeringsformen . Den aktuella bestämmelsen i regeringsformen föreslogs första gången av Grundlagberedningen (då med beteckningen 5 kap. 2 §) med formuleringen om tidsgräns i fet stil (SOU 1972:15 s. 21): När statsminister skall utses, kallar talmannen företrädare för partigrup- perna inom till samråd. Talmannen överlägger med vice talmän- nen och avgiver sedan förslag till . skall, senast på fjärde dagen efter det att den har mottagit förslaget, utan beredning i utskott pröva förslaget genom omröstning. Röstar mer än hälften av ledamöter mot förslaget, är det förkastat. I annat fall är det god- känt. Grundlagberedningen anförde (SOU 1972:15 s. 145): Talmannens förslag bör kunna prövas inom en fastställd tid. Beredningen vill förorda att bestäms . Proceduren regleras i öv- rigt i RO (5 kap. 2 §). I grundlagspropositionen redovisades beredningens förslag enligt följande (prop. 1973:90 s. 278): Det torde enligt beredningens åsikt inte vara möjligt att i grundlagstexten ange tiden för talmannens förhandlingar. Däremot bör uppställas inom vilken talmannens förslag skall prövas av . Beredningen föreslår att bestäms . Departementschefen anförde att han inte hade någon invändning i sak mot be- redningens lagtext (prop. 1973:90 s. 278). I propositionen föreslogs ett nytt andra kapitel i regeringsformen, vilket innebar att bestämmelsen fick beteck- ningen 6 kap. 2 § i stället för 5 kap. 2 §. I propositionen föreslogs vidare en annan formulering av lagtexten. Denna lagtext, dåvarande 6 kap. 2 § RF, var gällande : När statsminister skall utses, kallar talmannen företrädare för varje par- tigrupp inom till samråd. Talmannen överlägger med vice tal- männen och avgiver sedan förslag till . skall senast på fjärde dagen härefter, utan beredning i utskott, pröva förslaget ge- nom omröstning. Röstar mer än hälften av ledamöter mot för- slaget, är det förkastat. I annat fall är det godkänt. följde propositionen utan kommentar (bet. KU 1973:26). (SOU 2008:125) föreslog följande lydelse (med den nya beteckningen 6 kap. 4 §): När en statsminister ska utses, kallar talmannen företrädare för varje par- tigrupp inom till samråd. Talmannen överlägger med vice 16 FORMULERINGEN I REGERINGSFORMEN RESPEKTIVE RIKSDAGSORDNINGEN AV TIDSGRÄNSEN FÖR PRÖVNING AV TALMANNENS FÖRSLAG TILL NY STATSMINISTER talmännen och lämnar sedan förslag till . ska senast , utan beredning i utskott, pröva förslaget genom om- röstning. Om mer än hälften av ledamöter röstar mot förslaget, är det förkastat. I annat fall är det godkänt. Enligt var ändringen i bestämmelsen endast språklig och redaktionell (SOU 2008:125 s. 771). förslag innebar att paragrafen fick beteckningen 6 kap. 4 § i stället för 6 kap. 2 §. föreslog därför en ändring i dåvarande 5 kap. 2 § RO så hänvisningen skulle göras till 6 kap. 4 § RF (SOU 2008:125 s. 722). Däremot föreslog inte att ordalydelsen i riksdagsordningen skulle anpassas till den nya lydelse som utredningen föreslagit i regeringsformen. I propositionen föreslogs samma formulering som i utredningen med den ändringen att ordet ”senast” utgick. I författningskommentaren anfördes att ändringarna endast var språkliga eller redaktionella (prop. 2009/10:80 s. 24 och 266). Grundlagberedningen föreslog följande lydelse av riksdagsordningens be- stämmelse 5 kap. 2 § (SOU 1972:15 s. 49, fet stil tillagd): Ärende om misstroendeförklaring skall ligga på kammarens bord till det andra sammanträdet efter det då yrkandet framställdes och avgöras senast vid det därpå följande sammanträdet. Vad sålunda har föreskrivits skall äga motsvarande tillämpning på för- slag av talmannen till ny statsminister. Därvid skall iakttagas den i 5 ka- pitlet 2 § andra stycket regeringsformen föreskrivna fristen. Grundlagberedningen anförde följande (SOU 1972:15 s. 279): Första stycket återger vad som finns föreskrivet i 57 § första stycket RO. Samma förfarande som gäller för ärende om misstroendeförklaring skall enligt andra stycket tillämpas på förslag från talmannen till ny stats- minister. Härvidlag måste dock iakttas att sammanträden med kammaren sätts ut så att röstar om förslaget senast på fjärde dagen efter det att förslaget anmäldes i kammaren första gången (5 kap. 2 § RF). I grundlagspropositionen följdes förslaget (prop. 1973:90 s. 56) liksom i kon- stitutionsutskottets betänkande (bet KU 1973:26). Genom en ändring 1979 kom första stycket, om misstroendeförklaring, att gälla också ärende om folk- omröstning i grundlagsfråga. Det påverkar dock inte den fråga som är ak- tuell. I enlighet med förslag 2002/03:RS1 Moderniserad riksdagsordning, som var en teknisk översyn av riksdagsordningen, ändrades bestämmelsen till föl- jande (fet stil tillagd): Yrkanden om folkomröstning i en grundlagsfråga eller om en misstroen- deförklaring skall ligga på kammarens bord till det andra sammanträdet efter det då yrkandet framställdes. Ärendet skall avgöras senast vid nästa sammanträde. 16 FORMULERINGEN I REGERINGSFORMEN RESPEKTIVE RIKSDAGSORDNINGEN AV TIDSGRÄNSEN FÖR PRÖVNING AV TALMANNENS FÖRSLAG TILL NY STATSMINISTER Ett förslag av talmannen till ny statsminister skall ligga på kammarens bord till det andra sammanträdet efter det då förslaget framställdes. det skall i enlighet med bestämmelserna i 6 kap. 2 § andra stycket re- geringsformen avgöras senast på fjärde dagen efter den då förslaget Varken i riksdagsstyrelsens förslag (förs. 2002/03:RS1) eller i konstitutions- utskottets betänkande (bet 2002/03:KU15) kommenterades förslaget. I översynen av riksdagsordningen, som ledde års riksdags- ordning, föreslogs den gällande lydelsen (fet stil tillagd): Ett förslag av talmannen till ny statsminister ska bordläggas vid det sam- manträde då det framställs och därefter vid ytterligare ett sammanträde in- nan det får avgöras. Ärendet ska i enlighet med bestämmelserna i 6 kap. 4 § andra stycket regeringsformen avgöras senast på fjärde dagen ef- ter den dag då förslaget framställdes. I utredningen (2013/14:URF3 s. 308) och i riksdagsstyrelsens framställning 2013/14:RS3 s. 242) anfördes följande i författningskommentaren: ”Be- stämmelsen motsvarar nuvarande 5 kap. 2 §. Språkliga ändringar har gjorts.” Den språkliga ändringen var – bortsett från att skall ändrades till ska – att ”dag” lades till efter ”efter den”. Bestämmelsen fick en ny beteckning, 11 kap. 16.3 Tidsgränser i regeringsformen Här redovisas hur vissa tidsgränser är formulerade i regeringsformen. Mening- arna är lösryckta (fet stil tillagd). Den nyvalda samlas efter valdagen, dock tidigast på den fjärde dagen efter det att valresultatet har kungjorts. (3 kap. 10 §) Extra val ska hållas efter beslutet. (3 kap. 11 §) ska , utan beredning i utskott, pröva försla- get genom omröstning. (6 kap. 4 §, dvs. den bestämmelse som diskuteras i detta avsnitt) Om regeringen kan besluta om extra val till och gör det inom från misstroendeförklaringen, ska något entledigande dock inte ske. (6 kap. 7 §) Ett sådant yrkande ska framställas från det att antog grundlagsförslaget som vilande. (8 kap. 16 §) 16.4 Tidsgränser i riksdagsordningen Här redovisas hur vissa tidsgränser är formulerade i riksdagsordningen. Me- ningarna är lösryckta (fet stil tillagd). Ett sammanträde ska hållas från det att en begäran om det har framställts. (6 kap. 12 §) ska senast på åttonde dagen efter det första sammanträ- det med kammaren välja följande 15 utskott i nedan nämnd ordning: […] (tilläggsbestämmelse 7.2.1) 16 FORMULERINGEN I REGERINGSFORMEN RESPEKTIVE RIKSDAGSORDNINGEN AV TIDSGRÄNSEN FÖR PRÖVNING AV TALMANNENS FÖRSLAG TILL NY STATSMINISTER