rfr · H70WRFR13 · 2020-09-02 00:00:00 — Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken bjöd in till en öppen utfrågning i om den aktuella penningpolitiken med riksbankschef och vice riksbankschef . I det följande redovisas en utskrift av de uppteckningar som gjordes vid utfrågningen och de bilder som visades av föredragshållarna under deras presentationer. Uppteckningar från den öppna utfrågningen Ordföranden: öppna utfrågning om den aktuella penningpolitiken inleds härmed. För att det här ska bli en meningsfull aktivitet finns riksbankschef och vice riksbankschef på plats. Ni är varmt välkomna! Särskilt varmt välkommen är , som i denna egenskap gör debut i finansutskottet. Det här går till som det brukar göra. Först får möjlighet att berätta för oss om sin syn på den aktuella penningpolitiken. Sedan får utskottets ledamöter möjlighet att ställa frågor. , : Jag tackar för att vi än en gång får möjlighet att vara här i utskottet och prata om svensk penningpolitik. Det här är en utfrågning om den aktuella penningpolitiken. Jag ska börja med att kort motivera hur vi såg på penningpolitiken , då vi senast fattade penningpolitiska beslut. Sedan kommer jag att övergå till att mer diskutera hur vi ser på läget med tanke på coronaviruset; det har ju hänt en del . Först ska jag alltså tala om den penningpolitiska bedömningen . Då kunde vi konstatera att konjunkturen i och omvärlden mattats av en del, men – detta är viktigt – mot mer normala nivåer, ungefär som vi hade föreställt oss. Den globala konjunkturen tycktes också stå på lite fastare mark. Det hade framför allt att göra med att det hade slutits ett handelsavtal mellan och . Före coronaspridningen syntes det en ganska tydlig stabilisering i tillverkningsindustrin. Det ser man också i förtroendeindikatorer både i och i omvärlden. I övrigt hade en del tillväxtindikatorer förbättrats, till exempel inköpschefsindex och produktionsstatistik. hade vi i en förhållandevis stark arbetsmarknad. Även i en del andra länder, till exempel , hade man fortsättningsvis en mycket stark arbetsmarknad. När det gäller vårt inflationsmål har vi legat ganska . Men vad gäller de senaste observationerna dämpas inflationstakten precis som , inte minst som en konsekvens av fallande energipriser. Då pratar jag om elpriser. Den milda och blåsiga vintern ledde till lägre elpriser. Det är till och med så att vi när vi gick ur världen med minusränta fick minuselpris, i alla fall . Det säger någonting om hur världen ser ut . Det är någonting som vi har bedömt som tillfälligt. har vi fått ett nytt utfall som blev lägre än vad vi väntade oss. månad är alltid en besvärlig månad när det gäller att bedöma inflationstakten. Det är också då justerar vikterna i konsumentprisindex. Den här gången var det så att två tredjedelar av vårt prognosfel kom från de här viktjusteringsförändringarna. De ligger kvar men lär inte ha någon större effekt på inflationstakten i ett lite längre tidsperspektiv. Resterande tredjedel av prognosfelet berodde till en del på lägre elpriser. När det gäller andra överraskningar rörande prognosen är det UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN I det avseendet är det väldigt mycket teknik när det gäller just januarisiffran. Vi får snart ett nytt utfall, men det är svårt att bedöma vad som händer . I och med det som sker i världsekonomin och enskilda länder är det uppenbart att inflationsavläsningen kommer att peka åt lite olika håll beroende på vilka priser man tittar på. Det kommer rimligtvis att vara svårt att tolka enskilda utfall framöver. Å andra sidan har den underliggande inflationen legat ganska . Allt det här sker mot bakgrund av en expansiv penningpolitik. Vad gäller penningpolitiken var vår bedömning att räntan kommer att ligga på noll . Då ska man till det lägga de ganska omfattande obligationsköp som vi har gjort. Det här i kombination ger stöd åt den ekonomiska utvecklingen i . Den stora frågeställningen när man tittar framåt är det faktum att räntorna har sjunkit på global nivå . Det finns ett antal olika strukturella orsaker till att det är på det sättet. Befolkningen blir äldre, vi sparar mer och investeringsbenägenheten har inte varit lika hög som . Det här betyder att vi nog får leva med låga räntor i den här miljön ett tag framöver, kanske ett bra tag. Då finns det en rad utmaningar som man har att hantera i alla ekonomier. En konsekvens av låga räntor är naturligtvis hög eller högre skuldsättning. En annan konsekvens är lägre avkastning på till exempel pensionssparande och ett ökat risktagande på finansmarknaderna. Det underliggande här är låga eller negativa realräntor, alltså ränta minus inflationstakt, i en mycket stor del av världen. Det här är frågor som vi delar med resten av världen. I en öppen ekonomi som den svenska, med helt fria kapitalrörelser, importerar vi den globala räntenivån. Det här innebär att det under ett bra tag i kommer att finnas en fråga om hur vi ska hantera det här. Det blir då i grunden frågor och frågeställningar bortom penningpolitiken, frågor som har att göra med den samlade ekonomiska politiken. Då pratar vi om skattesystem, bostadsmarknad och fördelningspolitik. I viss mening kan man säga att det jag nu har sagt är långa trender, men det är också gårdagen – har allting handlat helt och hållet om coronaviruset och vad det kan tänkas innebära . sänkte vi vår omvärldsprognos lite grann. Det hade framför allt att göra med . Det var svårt att bedöma vart det här skulle ta vägen. Vi kunde då inte ta ställning till om det som hände i skulle leda till ökad spridning och få större effekter eller inte. Men vi noterade att det kunde komma att bli så. är det uppenbart att spridningen utanför har förvärrat läget. Den har inte minst ökat osäkerheten. Det räcker med att läsa tidningarna och lyssna på radio och tv för att det ska vara alldeles uppenbart. Det här innebär att det är svårt att bedöma de humanitära och ekonomiska konsekvenserna av det som sker och det som kommer att ske under de kommande månaderna. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Det är till och med svårt att bedöma på vilket sätt detta rullar genom världs- ekonomin – vad det innebär och hur det kan tänkas ta. uppskattat effekten på världs-bnp till mellan minus 0,5 och minus 1,5 procen- Vi får se hur det blir med det. Detta kommer självfallet att påverka svensk ekonomi. När export och im- port utgör av bnp påverkas vi av allt som händer i omvärl- Sedan kan naturligtvis också svensk ekonomi påverkas beroende på vad som händer hemmavid. Det här kan leda till exempelvis leverans- och produktionsstopp. resande är uppenbart . Det är också så att det har lett till en ökad Detta leder såklart till att det råder en stor osäkerhet kring de ekonomiska konsekvenserna av vad som sker. Det beror på hur länge det här håller i sig och hur omfattande spridningen blir. Det kan vi inte veta . Ett sätt att illustrera det här är att ställa sig frågan: Blir den här utvecklingen som ett V, en kort dipp och sedan tillbaka till det vanliga, som ett U, det vill säga att det tar ett tag men att saker och ting sedan återgår till det normala igen, eller som ett L, det vill säga att det förblir besvärligt i ekonomisk mening under Enligt den information som vi har och enligt historiska erfarenheter är det mest sannolika att detta är ett tillfälligt förlopp, men det är naturligtvis ingenting som går att veta. Man kan inte utesluta ett mer utdraget förlopp som av olika orsaker blir mer eller mindre omfattande. ligen inte några hårda data att tillgå, utan vi får justera våra prognoser i takt med att vi får mer och bättre information. Det kommer att ta ett litet tag innan det finns tydlig eller tydligare vägledning. Dessa bokstäver ska man enbart se som en illustration, ett sätt att tänka och resonera. Vi har försökt skaffa oss en så god bild som möjligt av vad som sker när det gäller svenskt näringsliv och vilka effekter som kan uppstå av coronaviru- har vi pratat med ett ganska stort antal representanter för svenskt näringsliv. Vi har en stor databas när det gäller att prata med före- tag, för vi gör en regelbunden företagsundersökning. Det arbetet pågick som bäst, men utöver den företagsundersökning som är tänkt att publiceras i sam- band med nästa penningpolitiska beslut har vi dessutom de allra senaste da- garna kontaktat drygt 50 företag samt näringslivsorganisationer av olika slag för att lyssna på hur de ser på det uppkomna läget. I det avseendet visade det sig att detta är ett värdefullt nätverk att ha under de här omständigheterna. Detta skiljer sig naturligtvis mellan branscher. pratar jag inte om hård- data, utan det här är framför allt det som man berättar för oss när vi kontaktar ett stort antal olika företag. I dagligvaruhandeln har omsättningen ökat. har lett till att kunder hamstrar varor som till exempel pasta, ris och snus. tidigt – och det är uppenbart – har resebranschen sett en mycket kraftig minsk- ning i resandet och stora fall i antalet bokningar. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN När det gäller industrin hade man i alla fall inte känt av några större produktionsstörningar. Man ser till och med på vad som sker i med en viss optimism, eftersom – såvitt man nu vet och i alla fall ryktesvis – produktionen håller på att återställas i . Men är det så att transportbranschen har stått still . Det innebär att det tar ett tag innan man får igång transporterna igen. Man kan inte utesluta att det uppstår störningar till exempel därför att det råder brist på containrar. Dessa har naturligtvis fastnat någonstans i systemet. En stor mängd containrar som varit på väg från ska tömmas. Allt detta ska hanteras. Storföretagen ser inte några bekymmer när det gäller finansieringsvillkoren. Däremot är det så att man grunnar på och undrar hur det kommer att bli med finansieringsvillkoren för mindre underleverantörer. Här finns det fortfarande ett institutionellt minne sedan den globala finanskrisen, då de större företagen fick agera bank för de små företagen för att hantera de finansieringsproblem som uppkom. Bortsett från resebranschen är just nu ändå den övergripande bilden att man inte ser någon tydlig inbromsning. Det är dock viktigt att komma ihåg att det här är per fredag. Sedan får vi se vart det tar vägen framöver. Den här bilden stöds också av våra diskussioner med bankerna och med organisationer för små och medelstora företag. Som sagt kan det vara gårdagen jag pratar om. Men vi har ett fungerande nätverk när det gäller att skaffa oss information för att bättre förstå vad som sker. Detta väcker naturligtvis frågeställningen: möter den samlade ekonomiska politiken på bästa sätt det som sker? Vår bedömning är följande: För att livskraftiga företag inte ska slås ut kan den samlade ekonomiska politiken behöva bidra med stöd till drabbade sektorer och se till att det finns tillgång till krediter och likviditet. Även den finansiella sektorn och bankerna behöver självfallet under rådande omständigheter vara beredda att bidra i ett sådant läge. kan från sin sida på olika sätt agera för att dämpa de negativa effekterna av viruset. Då pratar jag naturligtvis om de ekonomiska effekterna. Mest angeläget är det på kort sikt att se till att likviditetsförsörjningen fungerar. Vad det betyder är att banker, och genom bankerna företag och privatpersoner, har den kortfristiga finansiering som man behöver för att kunna genomföra de betalningar och affärer som man behöver göra. Den stora osäkerhet som råder kan göra att likviditeten inte flödar dit där den mest behövs. Risken finns naturligtvis att det finansiella systemet under de omständigheterna förlorar sin förmåga att upprätthålla krediter och upprätthålla kreditmarknaden på det sätt som företagen behöver för att kunna bedriva sin verksamhet. Bedömningen från vår sida är just nu att upprätthållandet av kreditförsörjningen och likviditetsförsörjningen är det mest centrala. Det kan från vår sida handla om mer generösa villkor för lån till bankerna och till exempel direkta köp av värdepapper. Under de här omständigheterna är det också så att tidigare statspappersköp har lett till att det finns gott om riksbankspengar och gott om UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN likviditet i det finansiella systemet. har ungefär 450 miljarder stående på konto i från bankerna. I det osäkra läge som råder nu är det viktigt att det förblir på det sättet. Därför är direktionens bedömning att balansräkning åtminstone inte bör minska under det närmaste året. En lägre ränta ser vi inte som den viktigaste åtgärden från vår sida. Att arbeta aktivt med balansräkningen under rådande omständigheter är en central del i penningpolitiken. Sedan får vi allteftersom ny information tillkommer revidera våra prognoser av både inflationstakten och den ekonomiska aktiviteten samt naturligtvis fundera på vad detta kan tänkas innebära för penningpolitiken. När det gäller inre liv, institutionen som sådan, har vi agerat praktiskt och operativt med avseende på vad som sker. Vi följer rekommendationer. Vi har vidtagit ett antal ytterligare försiktighetsåtgärder för medarbetarna. Vi har ställt in det mesta av vårt resande. Vi testar om större delen av personalen kan arbeta hemifrån och ser till att våra it-system kan fungera som de ska. Därutöver: Skulle det finnas ett behov av att flytta till någon helt annan del av för att få det hela att fungera kan Då pratar jag om personal, inte enbart om datasystem. Därutöver är vi i daglig kontakt med våra andra myndigheter som på ett eller annat sätt hanterar frågeställningar i den finansiella sektorn. Ordföranden: om det handlar om aktuell penningpolitik uppskattas förstås just den lite vidare informationen om som institution och andra ekonomiska frågor. , : Jag vill följa upp det som har sagt, men jag kommer framför allt att fokusera på den ökade oro som vi ser på finansiella marknader. Ni fick bilder utskickade till er . Vi har uppdaterat dem; bilderna ni ser nu gjordes efter att de svenska marknaderna stängde i går. Jag tog även med en bild på det som kallas VIX-index. Den visar hur stora svängningarna har varit på den amerikanska börsen. Detta brukar användas som ett mått på hur oroligt det är på finansiella marknader. Som ni ser har det varit uppe på över 50. På de här nivåerna har det inte varit sedan finanskrisen. Jag ska gå igenom lite olika delar av finansmarknaden för att ni ska få en känsla av hur det har sett ut. Jag är säker på att ni också har följt detta, men jag vill lyfta fram några saker. På bilden ser ni den amerikanska, den europeiska och den svenska börsen. Det har varit kraftiga fall . ser det ut som att det har varit lite lugnare i . Men det finns en oro kring företagen och efterfrågan framöver. Det gäller både produktionsstörningar, som nämnde, och om det kommer att bli mer långtgående effekter på efterfrågan för företagen. UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN Den andra delen är räntemarknaden. Bilden visar tioåriga statsobligationer i , och . Räntorna har fallit kraftigt. Framför allt gäller det . Som ni ser har den amerikanska tioåriga statsobligationen gått ned ännu lägre. I går när det stängde var det . var det inte ens under finanskrisen. Ni ser att även svenska räntor har följt med ned. Det har legat nedåt minus på tioåriga statsobligationer i . Det här är ett tecken. Det är det som brukar ske när det är oroligt – man söker sig till säkra tillgångar. Svenska statsobligationer är en sådan säker tillgång. Däremot har räntorna gått upp exempelvis i . Man har fått liknande rörelser som man såg under eurokrisen. Kronan, som brukar vara ganska volatil när det är stökigt i omvärlden, har det varit ganska små rörelser på. De har också gått lite emot varandra. Kronan har stärkts mot dollarn, för dollarn har generellt försvagats även mot euron. har kronan försvagats lite mot euron. I KIX-termer, alltså handelsviktade termer, har kronan varit ganska stabil, trots all oro på marknaden. Det har inte varit några jättestora svängningar i kronan . Det var i går eller som vi såg ett kraftigt fall i oljepriset. Det här började redan till följd av oron kring coronaviruset. Man förväntade sig, som ni vet, att transporterna inte skulle fungera lika väl. Man såg att oljepriset sjönk. Sedan kom den här Opec plus-icke-uppgörelsen, vilket gjorde att oljepriset föll ytterligare. Detta skapade extra stress på börser och finansiella marknader under gårdagen. Över natten kväll har det inte varit några kraftiga rörelser, utan oljepriset har åtminstone kortsiktigt stabiliserat sig kring lite per fat. Men det är en kraftig rörelse nedåt. Den här bilden är lite mer teknisk, men den är väldigt viktig. Den visar det som kallas kreditmarknaden och marknaden för företagsobligationer. Som nämnde är en av de stora effekterna av coronaviruset att vissa företag kan få problem med sina leveranser. Det blir produktionsstopp. Det här påverkar de företag som har finansierat sig via obligationer. Företag kan gå till bankerna och låna pengar, men vissa företag som är tillräckligt stora ger ju ut sina egna obligationer. Den här marknaden har ökat . Diagrammet till vänster visar företagsobligationer som har god kreditvärdighet. Det är det som brukar kallas investment grade. Diagrammet till höger visar dem som har lägre kreditvärdighet, vilket man brukar kalla high yield på engelska. Ni ser att axlarna är olika. Vad gäller företag med god kreditvärdighet har räntorna gått upp. Det brukar vara en spread jämfört med säkra tillgångar. Det har blivit dyrare även för företag som har god kreditvärdighet att finansiera sig om de behöver ta upp nya lån. På high yield-marknaden, för dem som har lägre kreditvärdighet, har det dock varit dramatiska rörelser. Detta gäller räntepunkter, och det är en rörelse från 300 upp mot 500. Det har alltså blivit dyrare bara för en del företag. Detta skapar en stor stress för de här företagen. Om deras lån och obligationer löper ut blir det väldigt dyrt för dem om de behöver ta upp nya lån. Det här kommer i ett läge där företagen kan ha UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN problem med sin produktion och därför kanske inte får de vanliga intäkterna. Det kan vara problem med likviditeten för de här företagen. Det här är en av de stora risker som vi ser , även för företag som är livs- På grund av de tillfälliga utbudsstörningarna – som vi brukar kalla det – eller produktionsstoppen kan de få problem, även om de i övrigt är häl- Utöver det är det ganska vanligt att företag relaterade till olje- och gassektorn är finansierade framför allt på den amerikanska high yield-mark- naden, som den kallar sig. Det fallande oljepriset gör att det blir ännu mer stress på den här marknaden. Jag vill också nämna att vi har sett stress när det gäller bankernas finansi- ering, framför allt i . Jag har inte med någon bild på det. spreadar har ökat på den marknaden, vilket kan göra att det blir svårare för bankerna att få finansiering framöver. I har vi som nämnde nära kontakt med ett antal företag. Vi har också nära kontakt med bankerna och handlargolven för att se vad som händer. Det här måste vi följa. är det inga problem på den svenska marknaden, men om det här skulle accele- rera måste man veta om att svenska banker fortfarande har mycket dollarfi- Är det stökigt i kring den här marknaden kommer det för- modligen att spilla över in på den svenska marknaden. När vi ser den här oron på finansiella marknader är det viktigt att vi funderar på vad som är lämpligast att göra om oron fortsätter och vi ser stora effekter på svensk ekonomi. Vad har vi för verktyg i vår verktygslåda? komma tillbaka till det som redan har pratat om. Det viktiga är att vi kan använda hela vår verktygslåda om det behövs. Jag nämnde detta i det sen- aste protokollet från det senaste penningpolitiska mötet, så jag kommer att upprepa lite av det jag sa då. Om det är så att vi ser ytterligare stress på finansiella marknader, framför allt om även bankerna skulle få problem – vi är inte där , men det här kan fortsätta – har vi möjlighet att se till att bankerna har den likviditet som de behöver. Vi har en valutareserv, så vi kan även tillföra dollarlikviditet. Det är viktigt. Valutareserven är till och med större än vad den var vid Här har vi mycket goda möjligheter att bidra om det skulle be- Det kan bli så att vi ser större negativa effekter på efterfrågan i hela ekono- min, vilket vi ännu inte gör. Som sa är det i vissa delar av ekonomin, framför allt resebranschen, som man redan ser en lägre efterfrågan. det här skulle sprida sig, bli mer utdraget och drabba hela den svenska ekono- min har vi fortfarande styrräntan som verktyg. Den är på noll . sänka den igen, men som sa anser vi inte att det skulle vara det effektivaste verktyget när vi framför allt ser produktionsstörningar och bara enskilda sektorer är drabbade. Vi har andra åtgärder som kan vara effektivare . också gjorde framför allt lyfta fram lån till företag via banker. sa finns det företag i den här miljön som är livskraftiga men som riskerar att i värsta fall gå i konkurs. Det vi kan göra är att ge lån till bankerna med villkoret UPPTECKNINGAR FRÅN DEN ÖPPNA UTFRÅGNINGEN att pengarna ska lånas vidare till företag. Jag visade ju en bild på hur stressat det är för de företag som har lite lägre kreditvärdighet. Då får ni tänka att de företag som över huvud taget har möjlighet att komma ut via obligationsmarknaden är stora företag. Vi ser en risk för att små och medelstora företag drabbas i den här oroliga miljön. Lån till företag via banker kan vara ett bra sätt för oss att se till att de företagen fortfarande har tillgång till krediter . Det finns ytterligare verktyg som vi har om vi skulle se större effekter på hela den svenska ekonomin. Som ni vet har vi köpt statsobligationer, men vi kan bredda de köpen. Det finns andra typer av obligationer vi kan köpa: kommunobligationer, bostadsobligationer och företagsobligationer. Det här är verktyg som blir mer aktuella om vi skulle se en riktigt djup nedgång i hela den svenska ekonomin. Vi är inte där , men jag vill ändå nämna möjligheten. Vi har också möjlighet att göra valutainterventioner i penningpolitiskt syfte. Vi kan även använda forward guidance, som är ett sätt att ”committa” till framtida policy, så att företag exempelvis kan räkna med låga räntor framöver. Jag vill visa de möjligheter vi har. Jag tycker att det är bra att ha en känsla för hur obligationsmarknaden ser ut i . Det ni ser på bilden är bara i svenska kronor. Tänk nu att vi har köpt statsobligationer för drygt 300 miljarder. Men om det skulle bli stressat, vad finns det mer för typ av obligationer som skulle kunna köpa? Det här är det som är stocken av bostadsobligationer. Den är i svenska kronor närmare 2 000 miljarder i utestående obligationer . Stocken av svenska statsobligationer är drygt 700 miljarder, så den är betydligt mindre. Stocken av företagsobligationer är nära 700 miljarder. Den är alltså inte lika stor, men nästan lika stor som stocken av statsobligationer i . Sedan har vi även kommunobligationer på drygt 400 miljarder. Här ser ni att det finns möjligheter för oss att agera för att dämpa en nedgång i svensk ekonomi om vi skulle se mer långvariga effekter. Vi är inte där , men vi följer det här väldigt noga. Detta var den sista bild jag hade att visa. tar vi gärna emot frågor! Ordföranden: för två bra föredragningar! går vi över till den del där ledamöterna får möjlighet att ställa frågor. Partierna får ställa frågor enligt storleksordning, och vi tar ett par frågeställare åt gången. Jag tänkte själv börja. Det är alltid besvärligt i ett läge där det händer väldigt mycket här och . Vår första och viktigaste uppgift kanske är att utvärdera historiskt. Det gäller alltså de beslut som har fattats snarare än det som kommer framåt. Jag ska ändå börja med det som hände , när räntan höjdes. Denna höjning kom fram trots att man kan se att inflationsförväntningarna har börjat trenda lite nedåt. Det här är någonting som vi har sett tidigare.