rfr · H70WRFR6 · 2020-01-01 00:00:00 — Orsaker till detta som nämns är bl.a. att investerings- främjandet inte var prioriterat på vissa marknader, att man saknade kompetens och att det fanns en skillnad mellan sättet att arbeta med export- och invester- ingsfrämjande i fråga om både målgrupp och tidsperspektiv samt turbulensen med anledning av ekonomiska kris. I sammanhanget kan även noteras att trots att det f.d. utrikesrådet för handelsfrågor tillika statens styrelserepresentant menade att turbulensen i Business på grund av den ekonomiska krisen kom att drabba den investeringsfrämjande verksam- heten i alltför stor utsträckning såg regeringen aldrig något behov av att säker- ställa utlandsnärvaron för investeringsfrämjandet i riktlinjerna. lyfte Business fram den nya organisationen som en förklaring till investeringsfrämjandets starka resultat. Även regeringen lyfte i budgetpropositionen fram att den nya organisationen för inve- steringsfrämjandet innebar tillgång till fler marknader, och enligt regeringens bedömning hade den nya organisationen för export- och investeringsfräm- jande lett till att det aktiva investeringsfrämjandet spridits till vissa nya mark- nader, inte minst i . Även i budgetpropositionen anförde reger- 8INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR ingen att investeringsfrämjandet hade fått en större geografisk räckvidd. Slut- satsen att den nya organisationen kan ses som en förklaring till investerings- främjandets starka resultat 2013 kan dock problematiseras utifrån att arbetet med att generera investeringar såväl i den offentliga dokumentationen som i intervjuerna beskrivs som en långsiktig process. Visserligen lämnade Business uppgifter om att fokus inledningsvis delvis flyttade från att arbeta med de större och mer långsiktiga investeringsprojekten till att i stället arbeta med de lite enklare projekten för att nå de fastslagna målen, men trots det är det svårt att enbart tillskriva den nya organisationen resultatet . Anslaget för investeringsfrämjandet låg för- hållandevis då det ökade till från att året före ha varit . Det går att notera att den största delen av anslagsökningen har lagts på den del av investeringsfrämjandet som finns i . minskade upparbetade medel inom investeringsfräm- jandet i utlandsorganisationen från att 2014 ha varit till att 2018 ha varit . När det gäller medel i har utveck- lingen varit den omvända från att 2014 ha varit till att 2018 ha varit . har det funnits ett ökat fokus på investeringsfrämjandet. inleddes det interna projektet med det primära syftet att höja kunskapen om och förståelsen för investeringsfrämjandet och att identi- fiera synergier i verksamheten. Projektet innebar att Business bedrev investeringsfrämjande med personal på plats på 17 marknader utöver de 7 där investeringsfrämjandet redan fanns representerat. I budgetun- derlaget framhöll Business att man inom ramen för invester- ingsfrämjandet ville förstärka närvaron och kundinteraktionen på relevanta marknader framför allt i och . Vidare bedömde Business att närvaron i Nord- och , och behövde utökas och att det behövdes en förstärkning av aktiviteter för att attrahera internationella startup-företag genom att bl.a. utöka närvaron på nyckelplatser, t.ex. i , , och . Förslag om liknande förstärkningar förekom även i budgetunderlaget , och talade om behovet av att kraftigt öka antalet investeringsfrämjare på priorite- rade marknader. Utifrån Business rapportering kan utläsas att utlandsnärvaro tycks ha betydelse för ett framgångsrikt investeringsfrämjande. förklarar nedgång och uppgång i investeringar från vissa marknader utifrån förändringen i de personella resurserna. förklaras nedgången i investeringar från med att det under en del av året inte funnits någon resurs på plats och att det har varit hög personalomsättning. förklaras uppgången i av att det var den enda landsenhet som hade haft kontinuitet i bemanningen och med huvudsakligen dedikerad investeringsfrämjande personal. 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR Av intervjuerna framgår att Business och de båda ägarna är eniga om att investeringsfrämjandet kan bedrivas på fler utlandskontor i den nya or- ganisationen. SAU menar att en av de fördelar som identifierades inför sam- manslagningen som realiserats är att investeringsfrämjandet kan utföras vid fler utlandskontor. menar SAU att det i praktiken finns utrymme att bedriva investeringsfrämjande vid ännu fler utlandskontor. Business menar att man i realiteten har möjlighet att vara verksamma i 100 länder, dels genom de egna kontoren, dels genom ambassader samt möjligheten att bygga geografiska nätverk, dvs. ett enskilt kontor täcker in flera länder och därmed marknader. Det framhålls vidare att det finns en flexibilitet som inne- bär att den investeringsfrämjande verksamheten kan bedrivas på ett femtiotal marknader jämfört med tidigare fem marknader. Den stora vinsten enligt Business är därmed att det finns ett resursanpassat och efterfrågean- passat investeringsfrämjande. Resurserna som läggs på investeringsfrämjandet har inte förändrats i nämnvärd utsträckning men antalet marknader som kan nås har ökat kraftigt. Business konstaterar att de inte har gjort någon specifik uppföljning av utfallet av sammanslagningen (de har inte heller fått ett sådant uppdrag inom ramen för de statliga riktlinjerna) och av- stod därmed från att uttala sig om huruvida de har kunnat utföra ett mer effek- tivt uppdrag i och med att de finns representerade på mer än 45 platser runt om i världen. Även UD avstod från att göra någon bedömning av huruvida för- väntningarna på sammanslagningen har uppnåtts eller inte. konsta- terar UD att Invest endast hade fem utlandskontor från vilka myndig- heten aktivt sökte upp företag. Inget som framkommer i uppföljningen tyder på att det skulle finnas en motsättning mellan export- och investeringsfrämjande när det gäller lämplig placering av utlandskontoren som skulle missgynna investeringsfrämjandet. Enligt Business är det inte relevant att bedriva investeringsfrämjande på alla marknader, men det omvända att en marknad skulle vara intressant för investeringsfrämjande men inte exportfrämjande menar de inte förekommer. •Som konstaterats ovan formulerades det inget krav på att investeringsfräm- jandet skulle ha utlandsnärvaro. Inför sammanslagningen framhölls styr- kan i tillgången till ett större kontorsnät inom organisationen. Det kan no- teras att Business fick ett uppdrag om marknadsföring på geografiska marknader med potential för utländska investeringar i Sve- rige. Invest hade inte något motsvarande uppdrag och myndig- heten var inte representerad på i närheten av lika många marknader som Business . Det är inte svårt att föreställa sig att det är lättare att bedriva marknadsföring på plats. •Inför sammanslagningen talades det om att investeringsfrämjandet skulle kunna bedrivas vid betydligt fler utlandskontor. 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR utredaren i översynen (Ds 2011:29) att det inte var rimligt att bedriva in- vesteringsfrämjande vid samtliga kontor. Utredaren nämnde Storbritan- nien som ett exempel där ett aktivt investeringsfrämjande bedrevs vid en tredjedel av de knappt 100 kontoren inom den brittiska export- och inve- steringsorganisationen. Som tidigare framkommit vittnar flera intervjuer om att integreringen av och skapandet av synergier mellan verksamheterna inte var så enkelt som man kanske hade föreställt sig före sammanslag- ningen eftersom verksamheterna är så pass olika och kräver olika kompe- tens. framhåller Business vid intervjuer att det finns starka synergier mellan de två verksamheterna, att de har samma eller lik- nande kontaktytor och att ingångarna på vissa marknader är förvillande lika och ofta desamma. Vidare menar att handelssekre- terarna generellt sett har kompetensen att arbeta med investeringsfräm- jande, även om man ska vara medveten om att det kan ta tid att fullt ut bemästra dessa frågor. , vars primära syfte är att höja kunskapen om och förståelsen för investeringsfrämjandet och att identifiera synergier i verksamheten, tyder dock på att potentiella sy- nergier inte omsätts i organisationen av sig självt utan är något som Busi- ness aktivt behöver arbeta med. Den nya organisationen möjliggör dock ett sådant arbete. Utöver att de båda verksamheterna är olika, går det att konstatera att de två separata anslagen och uppdragen så som de är for- mulerade i de statliga riktlinjerna tillsammans med timdebiteringen tycks ha varit försvårande för integreringen av verksamheterna och för skapan- det av synergier. Business poängterar att det är viktigt att hålla isär uppdragen, eftersom riktlinjerna för verksamheten fastställer att den årliga statliga återrapporteringen ska göras uppdelat mellan den export- och in- vesteringsfrämjande verksamheten och enligt de verksamhetsuppdrag och riktlinjer som finns för verksamheterna. Redan inför sammanslagningen påtalades att det kunde finnas svårigheter att arbeta med både export- och investeringsfrämjande och att man därför borde följa upp arbetet vid de utlandskontor som arbetade med båda verksamheterna. Det går att konsta- tera att det i uppföljningen inte framkommit några uppgifter som tyder på att en sådan uppföljning har gjorts. 9Regional samverkan inom investeringsfrämjandet Detta kapitel innehåller en fördjupad uppföljning av Business sam- verkan med och stöd till de regionala investeringsfrämjande organisationerna (IFO). Samverkan med svenska regioner anses vara av central betydelse i in- vesteringsfrämjandet. För att genomföra en etablering behöver det utländska företaget information om t.ex. lokaler, kommunikationer, skolor och annat som endast kan tillhandahållas lokalt. Inför sammanslagningen betonades där- för vikten av att samverkan med regionerna skulle säkerställas i den nya orga- nisationen. Vidare fanns även förhoppningar om att den nya organisationen i vissa avseenden kunde ge ett bättre stöd till de regionala investeringsfrämjande organisationerna. I nästa avsnitt återges den argumentation som framhölls inför beslut i utskottets betänkande och regeringens proposition i fråga om samver- kan med och stöd till de regionala investeringsfrämjande organisationerna. Vi- dare återges även de resonemang som finns i den översyn som föregick reger- ingens förslag på området. De preciserade frågeställningarna presenteras i av- snittet som följer, och därefter beskrivs vilken metod som har använts för att besvara dessa. För att ha en jämförelsepunkt tecknas i det därpå följande av- snittet en översiktlig bild av hur det såg ut inom Invest när det gällde samverkan med och stöd till de regionala investeringsfrämjande organisation- erna och hur arbete med regional samverkan och stöd till region- ala aktörer såg ut. Under rubriken presenteras reger- ingens riktlinjer, verksamhetens utveckling och budgetäskanden och budget- beslut. Sammanställningen bygger på offentlig dokumentation från perioden –2020. I de två följande avsnitten redovisas reflektioner som framkommit i intervjuer med Business , ägarna och ett par regionala investerings- främjande organisationer. Därefter redovisas resultatet av en enkätundersök- ning som genomförts med regioner och regionala investeringsfrämjande orga- nisationer. I det avslutande avsnittet besvaras kapitlets preciserade frågeställ- ningar, och gruppens iakttagelser och slutsatser redovisas. Vid sin behandling tillstyrkte näringsutskottet regeringens förslag. I sitt ställ- ningstagande framhöll näringsutskottet bl.a. att en sammanslagning skulle kunna innebära en ökad tydlighet för kunder, myndigheter och andra samar- betspartner i utlandet genom att de skulle få en i stället för två organisationer att samverka med. En gemensam organisation förväntades även kunna skapa synergieffekter. I propositionen underströks betydelsen av att det statliga in- vesteringsfrämjandet samverkade med regionerna, och regeringen betonade 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET att sammanslagningen skulle ske på ett sådant sätt att samverkan med region- ala aktörer säkrades. Ett väl fungerande samarbete med dessa aktörer framhöll man var en förutsättning för ett effektivt investeringsfrämjande eftersom kun- skapen om vilken del av landet som är mest lämplig för en utländsk investerare i hög grad är regional och lokal. Regeringen konstaterade att Invest betydelse för den regionala tillväxten, utöver formaliserade regionala partner- skap, även illustrerades genom myndighetens medverkan i genomförandet av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. I syfte att säkerställa samverkan med bl.a. regionala aktörer föreslog reger- ingen en ny paragraf i utkastet till avtal mellan staten och SAU under bestäm- melserna om rådets uppgifter. Enligt paragrafen ska rådet genom regional när- varo eller på annat sätt stödja och samverka med företag och andra lokala och regionala aktörer (4 §). Rådet får vidare enligt 5 § ingå avtal om samarbete om verksamheten med svenska handelskamrar och andra aktörer. I fråga om finan- siering anges i 12 § att rådet i samverkan med företag och andra aktörer även kan bedriva sådan projekt- och uppdragsverksamhet som finansieras med me- del från dessa. Som redogjorts för i kapitel 4 infördes även en förändring i avtalets 3 § i samband med sammanslagningen där ”statliga medel” breddades till ”offentliga medel” för att samarbetet även skulle kunna inkludera regionala och lokala aktörer. Utöver att betona vikten av att den regionala samverkan inom investerings- främjandet säkrades vid en sammanslagning framhöll regeringen att beslutet skulle kunna leda till att de svenska regionala investeringskontoren genom den nya organisationen skulle kunna få lokalt stöd av utlandskontor på utvalda europeiska marknader, i stället för att själva behöva bearbeta dessa marknader för att locka företagsetableringar. Enligt uppgifter i översynen (Ds 2011:29) hade många regioner beklagat att Invest sett sig tvingade att lägga ned sina tidigare kontor i . I propositionen anförde regeringen att flera re- gionala aktörer i stort instämde i utredarens bedömning av fördelarna med en sammanslagning, och att de särskilt nämnt betydelsen av att investeringsfräm- jandet skulle kunna ske vid fler utlandskontor än vad som då var fallet samt att samverkan mellan främjandet på nationell och regional nivå skulle kunna påverkas positivt. Efter sammanslagningen menade regeringen att regionerna skulle kunna ges lokalt stöd av den sammanslagna organisationens utlands- kontor på utvalda europeiska marknader. Även utskottet framhöll i sitt ställ- ningstagande att sammanslagningen skulle kunna leda till att investerings- främjandet skulle kunna ske vid fler utlandskontor, och nämnde specifikt större europeiska investeringsländer. Ett övergripande syfte med sammanslagningen var som tidigare framgått att effektivisera det offentliga export- och investeringsfrämjandet och därmed stärka det statliga stödet för näringslivets internationalisering. Som ett led i detta borde synergier inom främjandet utnyttjas där sådana fanns och dubble- ringar undvikas. Regeringens uttryckta önskan var att den nya organisationen skulle få samma centrala roll inom investeringsfrämjandet som 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET redan hade inom exportfrämjandet. Detta medförde enligt regeringen att den nya organisationen skulle ha en regional tillgänglighet och samverka med re- gionala och lokala aktörer inom export- och investeringsfrämjandet. I översy- nen diskuterades samverkan mellan de olika verksamheterna på regional nivå. Utredaren konstaterade att regionernas näringslivskontor ofta arbetade med både export- och investeringsfrämjande eftersom man betraktade det som ”två sidor av samma mynt”. Dessa hade därför löpande kontakt med både Export- rådet och Invest . menade utredaren att det var tveksamt om regionala exportfrämjare skulle kunna tillföra något i kontakten mellan Invest och regionerna och länen. Risken var snarare att de skulle skapa ett onödigt mellanled. Exportrådgivarnas viktigaste uppgift var och borde enligt utredaren vara att hitta mindre företag och utbilda dem om export. En sammanslagning av borde dock ändå enligt utredaren kunna ge ett visst mervärde i samarbetet med regionerna och länen. Det borde kunna underlätta för både företagen och regionerna att ha kontakt med en organisation i stället för två. Genom det ökade antalet ut- landskontor som skulle kunna arbeta med investeringsfrämjandet skulle reg- ionerna också kunna få ökat stöd i sina aktiviteter, särskilt i . Likaså skulle man via det gemensamma kundhanteringssystemet kunna få fler före- tagskontakter att följa upp vare sig Invest skulle kunna medverka i dem eller inte. Frågor för uppföljningen att besvara Som framgår av kapitel 1 är en grundläggande utgångspunkt för uppföljningen att regeringens årliga riktlinjer är av stor betydelse för utvecklingen av det statliga export- och investeringsfrämjandet inom Business . I likhet med vad som anfördes i det föregående fördjupningskapitlet är det därför av intresse att jämföra de riktlinjer som Invest och hade 2012 med de som Business fick 2013 för att identifiera eventuella föränd- ringar som skedde i och med sammanslagningen. Eftersom sammanslagningen ses som något dynamiskt är det också av intresse att studera regeringens rikt- linjer till Business för att upptäcka eventuella förändringar. Följande frågeställningar har därmed formulerats: •Finns det några skillnader före och efter sammanslagningen – 2012 jämfört med – när det gäller regeringens riktlinjer med bäring på regional samverkan med och regionalt stöd till investeringsfrämjandet på regional nivå? •Har regeringens riktlinjer med bäring på regional samverkan med och stöd till investeringsfrämjandet på regional nivå förändrats ? I syfte att följa upp vad som har hänt i verksamheten sedan sammanslagningen har följande frågeställningar formulerats: 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET • Har samverkan med de regionala investeringsfrämjande aktörerna säker- • Har stödet till de regionala investeringsfrämjande aktörerna stärkts? • Vilka reflektioner har Business , ägarna och de regionala aktörerna i fråga om regional samverkan inom investeringsfrämjandet? Metod för att besvara frågorna För att besvara frågeställningarna har det genomförts dokumentstudier, inter- vjuer och en enkätundersökning. Följande dokument har studerats: förord- ningen (2007:1220) med instruktion för Myndigheten för utländska invester- ingar i , Regleringsbrev för avseende Myndigheten för utländska investeringar i , Riktlinjer för avseende Exportråd, regeringens årliga riktlinjer till Business för ex- port- och investeringsfrämjandet 2013–2018, Business årliga åter- rapportering av det statliga uppdraget och årsredovisningar 2013–2018 samt Invest årsredovisning 2012, Business årliga budgetun- derlag 2013–2020 och regeringens uppföljning av verksamheten i budgetpro- positionerna –2020. För att komplettera bilden av verksamheten vid Invest har även myndighetens tjänstgöringsjournaler som förvaras vid studerats. Dokumenten ger en officiell bild av hur regeringen i egenskap av ägare och uppdragsgivare styrt och följt upp verksamheten, hur Business har beskrivit verksamhetens utveckling och vilka behov de har lyft fram inom ramen för budgetdialogen. Syftet med intervjuerna är att komplettera den officiella bild som doku- mentstudien ger. Intervjuer har genomförts med företrädare för två regionala investeringsfrämjande organisationer, Invest in och Invest samt Business , UD och SAU. Företrädare för Business , UD och SAU har fått möjlighet att faktagranska ett rapportutkast (exklusive grup- pens iakttagelser, reflektioner, slutsatser och bedömningar), och samtliga som har intervjuats har fått granska citat och skrivningar som baseras på intervju- erna. För att få en representativ bild av de regionala investeringsfrämjande orga- nisationernas uppfattning i frågor som rör Business samverkan med och stöd till dessa inbjöds samtliga regionala investeringsfrämjande organisa- tioner som Business har partnerskapsavtal med samt de regioner som inte har ett avtal att delta i en enkätundersökning. Enkäten besvarades av 19 av 21 aktörer, och svarsfrekvensen betraktas därmed som mycket god (). 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET Invest arbete skulle enligt myndighetsinstruktionen bedrivas i nära samverkan med de myndigheter och andra aktörer som hade till uppgift att främja det svenska näringslivet samt verka för en attraktiv bild av . Av regleringsbrevet för framgår att myndigheten skulle samverka med bl.a. regionala och lokala aktörer med uppgift att skapa förutsättningar för näringslivsutveckling och främja internationalisering av svenskt närings- liv. Mer konkret skulle Invest enligt instruktionen i samarbete med bl.a. regioner besvara förfrågningar och stödja utländska investerare i etabler- ingsprocessen och initiera, driva samt följa upp projekt som tagits fram inom ramen för myndighetens verksamhet och genom samarbete och kontakter med regionala aktörer och andra samarbetspartner. Vidare skulle myndigheten samarbeta med regionala och andra aktörer genom att •stödja myndigheter, regionala och lokala organ och företag i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde •verka för att stärka kompetenser hos personal som arbetar med invester- ingsfrämjande åtgärder i hela landet och inom utrikesförvaltningen •bistå andra myndigheter inom ramen för strukturfondsprogrammen med expertkompetens inom myndighetens ansvarsområde vid handläggningen av projektansökningar om strukturfondsmedel •medverka till genomförandet av den nationella strategin för regional kon- kurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. Av myndighetsinstruktionen framgår det att investeringsfrämjandet skulle be- drivas i (och utomlands) men det finns inga formuleringar om krav på regional närvaro. Enligt sista årsredovisning (Invest , 2013) hade myndigheten ett formaliserat samarbete med 18 regioner. Hela myndig- hetens operativa organisation uppgavs på olika sätt medverka i det regionala samarbetet som enligt årsredovisningen fungerat bra. Myndigheten hade en särskild enhet för regional samverkan. Utöver kontoret i hade Invest även ett kontor i . Av årsredovisningen fram- går att hyreskontraktet i överlåtits till men att hyres- kontraktet för Göteborgskontoret sas upp inför sammanslagningen. I årsredovisningen uppgav myndigheten att den operativa verk- samheten hade påverkats av ett antal yttre händelser och processer, med ned- skärningar i personal och verksamhet till följd av minskad finansiering 2011 som slog igenom fullt ut . Av årsredovisningen framgår också i fråga om samarbete med andra aktörer på regional nivå att regionalt utvecklings- och tillväxtarbete hade integrerats med Invest övriga verksamhet. 9 REGIONAL SAMVERKAN INOM INVESTERINGSFRÄMJANDET med det arbetet var att utveckla och beskriva regionernas internationella kon- kurrenskraft för att underlätta möjligheterna att attrahera utländska invester- ingar. En ny samverkansmodell baserad på s.k. portföljsamarbetsavtal mellan myndigheten och regionerna hade introducerats . Avtalen gav varje enskild region möjlighet att skräddarsy det stöd som regionen ville ha av Invest . Myndighetens bedömning var att detta var en bra plattform för fort- satt samverkan. Med gemensamma mål och aktiviteter bland olika nationella och regionala aktörer menade man att det internationellt riktade tillväxtarbetet underlättades. Inom samarbetet användes ett gemensamt datoriserat kund- stödssystem – Salesforce – där Invest kunde lägga ut information om nya utländska företag som man fått kontakt med. De regionala aktörerna kunde sedan i samma system anmäla intresse för att samverka i kontakten med den utländska investeraren. Även de regionala aktörerna hade möjlighet att lägga in information om nya investeringsmöjligheter.