rfr · H70WRFR10 · 2020-01-01 00:00:00 — Det är därmed viktigt att uppmärksamma eventuella sociala effekter och rättviseaspekter av olika styrmedlen som syftar till att främja en omställning av transportsystemet och hur boende på landsbygder kan komma att påverkas av dessa. Det behövs följaktligen tydliga visioner för fossilfria transporter på landsbygder och en förståelse bland såväl beslutsfattare, myndigheter och experter av hur en omställning av transportsystemet kommer att påverka boende på landsbygder. Det är även viktigt att understödja en teknikutveckling i en miljömässigt och socialt hållbar riktning för att säkerställa att boende i hela landet får ta del av nyttorna med exempelvis elektrifiering och automatisering. Nya mobilitetslösningar är inte per definition hållbara utifrån ett miljömässigt perspektiv i alla sammanhang. Transport som tjänst, automatiserade fordon och anropsstyrd trafik skulle exempelvis rent potentiellt kunna generera mer transportarbete och följaktligen mer utsläpp. privatägd elbil vara ett miljömässigt hållbart alternativ på landsbygder. En viktig del i att nå etappmålet om att minska utsläppen från inrikes transporter med är transporteffektivisering, vilket på landsbygder kan handla om att uppmuntra och främja en gynnsam utveckling av mobilitetslösningar med ökad samordning och optimering av transportresurser. En generell utmaning för hela ”mobilitetspaket” som transport som tjänst eller för separata tjänster som bilpooler är att affärsmodellerna inte är ekonomiskt hållbara på landsbygder på grund av att kundunderlaget är för litet och de geografiska avstånden är för stora. Med det befolkningsunderlag som finns på landsbygder krävs ofta betydligt småskaligare lösningar än i städer. Därutöver förväntas transport som tjänst på landsbygder ha ett annat innehåll än i städer och till högre grad förutsätta samverkan mellan offentligt och privat samt ett lokalt engagemang. Eftersom marknadsförutsättningarna för olika mobilitetslösningar är sämre på landsbygder än i städer finns ett större behov av olika former av stöd och incitament för att få till livskraftiga lösningar. Styrning och regelverk behövs för att realisera potentialen för olika mobilitetslösningar på landsbygder Den pågående utvecklingen inom transportsystemet och framväxten av nya mobilitetslösningar kommer att förutsätta ändringar i befintliga regelverk eller i vissa fall att nya regelverk kommer på plats. Flera utredningar har tillsatts som utrett aspekter av detta. Utredningarna har bl.a. behandlat frågor kopplade till delningsekonomin som ju utgör grunden för nya mobilitetstjänster (samåkningstjänster, kooperativa bilpooler, hyrcyklar m.m.), gemensamt huvudmannaskap för offentligt finansierade persontransporter, gråzoner mellan yrkestrafik och privat trafik (samåkning i förhållande till taxi), bilpooler samt självkörande fordon. Det finns många svåra gränsdragningar mellan i sig välgrundade regelsystem och olika samhällsnyttor som skulle kunna uppstå om vissa regler inte fanns, t.ex. allmänhetens möjlighet att resa med skolskjuts. Det är emellertid ett faktum att ny teknik skapar nya behov och möjliggör nya förhållanden i samhället. Den pågående bilpoolsutredningen är här ett exempel på sådant förarbete som behöver ske för att teknik, samhällsplanering och infrastruktur samt skattesystem ska vara i samklang. Det kommer sannolikt att behövas offentlig styrning för att fullt ut realisera potentialen för olika hållbara mobilitetslösningar på landsbygder. som det pågår en utveckling av ny teknik och nya innovativa tjänster finns dock en inbyggd tröghet i den offentliga styrningen som bl.a. yttrar sig i långa kontraktsperioder och trafikförsörjningsprogram, vilket försvårar för förändringar. Vidare är arbetet med t.ex. öppna data ett långsiktigt arbete som inte fullt ut har fått genomslag än och som inte heller har utretts vad gäller risker. Ändrade resvanor kräver mer än bara ny teknik och nya mobilitetstjänster Om boende på landsbygder ska vilja förändra sina resvanor krävs inte bara att det finns olika mobilitetslösningar att välja emellan, utan även att det finns ett värde med förändrade resvanor, eller flera värden, så pass stort att de kan konkurrera med den egna bilen. Exempel på sådana värden kan var förbättrad tillgänglighet, minskad miljöpåverkan, minskade resekostnader, ökat socialt utbyte och bättre tidsanvändning. Vidare finns behov av faktorer i omgivningen som understödjer förändrade resvanor, det kan exempelvis handla om lättillgänglig information om vilka mobilitetslösningar som finns att tillgå, att det är enkelt att köpa, boka och genomföra resan samt att det finns tillgång till säkert utformade cykelbanor och busshållplatser eller bra pendlarparkeringar. Det finns forskning som tyder på att boende på landsbygder sannolikt är benägna att ta till sig ny teknik, exempelvis elbilar, men också av mobilitetslösningar som ökar förutsättningarna för att bo och verka på landsbygder. Att det dessutom ofta finns en vana på många landsbygder av att dela sin bil, cykel, eller andra resurser med grannar och närboende, skulle kunna innebära goda förutsättningar för nya mobilitetslösningar som bygger på delningsekonomi. Forskning – monografier, artiklar och konferensbidrag Aapaoja, A. m.fl. (2017). ”MaaS service combinations for different geographical areas”, In 24th world congress on intelligent transportation systems, , , . , och (2009). När lanthandeln stänger, , 2009:4. (2017). Explaining trends in car use. KTH, doktorsavhandling. Battino, S. och Lampreu, S. (2019). ”The role of the sharing economy for a sustainable and innovative development of rural areas: A case study in ()”, Sustainability, 11, 3004. , J. och Ihlström, J. (2019). ”The Importance of Public Transport for Mo- bility and Everyday Activities among Rural Residents”, Social Sciences. 2019, 8, 58. , S. m.fl. (2016). Mobilitet och tillgänglighet – framtidens resande. , TRUM-Rapport 2016:1. , L. och . (2018). ”people’s opinions on rural ”, International Education Studies, Vol. 11, nr 6, s. 45–58. Burzacchini, A. (2019). ”Rural Mobility in European Regions affected by Demographic Change”, workshop , , se . (2000). med Kuxatrafiken i – textunderlag till , 2000:19. Cahill, M. (2010). Transport, Environment and Society, , Maidenhead. (2018). ”Self-driving cars and rural areas: the potential for a symbiotic relationship”, , Vol. 37, No. , B. och Kietzmann, J. (2014). ”Ride on! Mobility business models for the sharing economy”, Organization & Environment, 27(3), s. 279–296. , T. och Pavez, I. (2016). ”Digital inclusion in rural areas: A qualitative exploration of challenges faced by people from isolated communities”, , 21(3), s. 247–263. (2017). ”Mobility as a Service business and operator models”. Presented at the 12th on intelligent transportation systems, Strasburg, 19–, 2017. 2019/20:RFR10 REFERENSER , J. m.fl. (2018). ”MaaS in rural areas-case ”, Research in , Vol. 27, 75–83. Elldér, E. m.fl. (2018). ”Proximity changes to what and for whom? Investigating sustainable accessibility change in the region 1990– 2014”, , 12:4, s. 271–285. (2006). ”Why do Fail?” Paper presented at 85 th Annual Meeting, . , J. och , C. (2005). ”Rural accessibility, social inclusion and social : towards conceptualisation”, , Vol. 13, nr. 1, s. 1–12. Fournier, G. m.fl. (2018). ”Innovative mobility in rural areas – the case of ”, and Management Vol. 18, nr. Fujisaki, K. (2014). ”An empirical analysis of effects of gasoline price change on transportation behaviour in , with consideration of regional differences”, Socio-Economic Planning Science 48, s. 220–233. , B. och , C. (2008). ”Psychological correlates of car use: A meta-analysis”, Part F: Traffic Psychology and Be- haviour, Vol. 11, Issue 4, 2008, s. 300–311. Gatersleben, B. (2007). ”Affective and Symbolic Aspects of ”, in , T. och Steg, L. (red) Threats from to the Quality of , . Gkartzonikas, C. och Gkritza, K. (2019). ”What have we learned? A review of stated preference and choice studies on autonomous vehicles”, Part C: , 98, s. 323–337. (2010). Dubbel kollektivtrafik – alla ombord? Grimes, S. (2000). ”Rural areas in the information society: diminishing distance or increasing learning capacity?”, Journal of rural studies, 16(1), s. 13–21. Gössling, S. (2016). ”transport ”, , 54, s. 1–9. Haboucha, C.J., , R. och Shiftan, Y. (2017). ”User preferences regarding autonomous vehicles”, Part C: 78, s. 37–49. m.fl. (kommande). Changes in rural public transport patronage around new train stations. m.fl. (2012). ”Proximity, accessibility and choice: a matter of taste or condition?”, Papers in Regional Science, Vol. 91, nr 1, s. 65–84. (2017). Growth and decline in rural – Geographical distribution of employment and population 1960–2010. Hinderer, H. m.fl. (2018). ”Acceptance of Autonomous Vehicles in Suburban Public Transport”, on , Technology and Innovation. Illgen, S. och Höck, M. (2018). ”Establishing car sharing services in rural areas: a simulation-based fleet operations analysis”, Transportation, 2018. , T. och Nishioka, S. (2017). ”Carrying out the agreement: Role of research communities in supporting scientific climate policy”, Energy, 9, 021401 (2017). , C., och , P. (2017). Förstudie: integrerad cykelinfrastruktur och cykelnätverk – landsbygdens transportsystem, naturresurser (SBN), . , R. och Deeming, C. (2016). ”British political values, attitudes to climate change, and behaviour”, Policy & Politics, Vol. 44, nr. 2, s. 191– 213. m.fl. (2019). ”Development and Implementation of Mobility- as-a-Service – A Qualitative Study of Barriers and Enabling Factors”, Part A: Policy and Practice. , , och , D. (2004). ”Motility: mobility as capital”, Research, Vol. 28, nr. 4, s. 745–756. , K. och Rampersad, G. (2018). ”Trust in driverless cars: Investigating key factors influencing the adoption of driverless cars”, Management, 48, s. 87–96. Klöckner, C. och Matthies, E. (2012). ”Two Pieces of the Same Puzzle? Choice Habits Between the Influence of Socialization and Past Behaviour”, , 2012, Vol. 42, nr. 4, s.793–821. , D. m.fl. (2016). Deliverable 3: ”Business and operator models for MaaS”, MAASiFiE project funded by CEDR. Lagrell, E., , och , B. (2018). ”Accessibility strategies beyond the private car: A study of voluntarily families with young children in ”, , Vol. 72, s. 218–227. Lattarulo, P., Masucci, V. och Pazienza, M.G. (2019). ”Resistance to change: use and routines”, Transport Policy 74, s. 63–72. 2019/20:RFR10 REFERENSER Leviäkangas, P. (2016). ”Digitalisation of 's transport sector”, Technology in Society, 47, s. 1–15. Liao, F. m.fl. (2018). ”Carsharing: the impact of system characteristics on its potential to replace private car trips and reduce car ownership”, Transportation, s. 1–36. Lo, S.H. m.fl. (2013). ”Proenvironmental behaviour among office workers: A qualitative study of individual and organizational determinants”, Part A, 56, s. 11–22. Loose, W. (2010). ”The state of European car-sharing”, EU-project Momo Car-sharing, Final Report D, 2.4 Work Package 2. , K. och Musso, A. (2014). ”Policies for social inclusion in transportation: An introduction to the special issue”, Case Studies on Transport Policy, 2 (2), s. 37–40. Lyons, G., Hammond, P. och , K. (2019). ”The importance of user perspective in the evolution of MaaS”, Part A: Policy and Practice 121, s. 22–36. , A. m.fl. (2014). ”Do sparsely populated areas have the potential for the use of electric vehicles?”, WIT Transactions on the Built Environment 138, s. 223–234. Marsden, G. och Reardon, M. (red.) (2018). Governance of the Smart Mobility Transition, . (2016). Designing fair transportation systems, Routledge. Mattioli, G. (2016). ”Transport needs in a climate-constrained world. A novel framework to reconcile social and environmental sustainability in transport”, Science, 18, s. 118–128. McAndrews, C., Tabatabaie, S. och Litt, J.S. (2018). ”Motivations and Strategies for Bicycle Planning in Rural, Suburban and Low-Density Communities: The for New Best Practices”, 84:2, s. 99–111. McArthur, D.P., , I. och Ubøe, J. (2014). ”Employment, transport infrastructure and rural depopulation: A new spatial equilibrium model”, Environment and planning A, 46, s. 1652–1665. McArthur, D.P. m.fl. (2016). ”Rural depopulation, labour market accessibility and housing prices”, in Geurs, Patuelli och Dentinho (red.) Accessibility, Eq- uity and Efficiency. Challenges for Transport and , . (2000). ”Mobility of older people and their quality of life”, Transport Policy, Vol. 7, nr. 2, s.149–152. (2008). ”The Myth of Time Saving”, Transport Reviews 28:3, s. 321–336. (2018). ”Geographic Transport Planning Principles in Regions: The Case of in ”, in Nathanail, E.G. och Karakides, I.D. ), Data Analytics: Paving the to Sustainable Ur- ban Mobility, s. 780–788, Springer Nature . (2017). ”A topological approach to Mobility as a Service: Demand oriented mobility solutions for rural areas using autonomous vehicles”, Presentation vid the 1st International Conference on Mobility as a Service (ICoMaaS), , , 28–, 2017. Novikova, O. (2017). ”The Sharing economy and the Future of Personal Mo- bility: New models Based on sharing”, , Vol. 7, nr. E., Huck, J. och , M. (2018). ”Intention for : Applying a Stage-Based Model”, Health, 15, 216. E., , R. och , M. (2019). ”Why do they ride with others? Meta-analysis of factors influencing travelers to carpool”, Sustainability, 11(8), 2414. E. och , M. (2020). ”Public transport as a provider of MaaS in rural areas: An (im)possible mission?”, in Amaral, L. m.fl., Implications of Mobility as a Service (MaaS) in and Rural Environments: , IGI Global. O'Shaughnessy, M., , E. och Enright, P. (2011). ”Rural transport in peripheral rural areas: The role of social enterprises in meeting the needs of rural citizens”, 7 (2), s. 183–190. Papanikolaou, A. m.fl. (2017). ”A methodological framework for assessing the success of Demand Responsive Transport (DRT) services”, Transport Re- search Procedia, 24, s. 393–400. Parker, J., , C. och , R. (2011). ”What can we learn from car sharing experiences in the UK?”, Engi- neers-Transport, Vol. 164, nr. 3, s. 181–188. , , , och , M. (2010). ”Rural-to-Urban Commuting: Three Degrees of Integration”, Growth and change – A Policy, Vol. 41, nr. 2, s. 303–335. Perez-Barbosa, D. och , J. (2017). ”Transport-Based social exclusion in rural : A case study on schooling trips of high school students”, Social inclusion 5:4, s. 235–250. 2019/20:RFR10 REFERENSER Pernestål Brenden, A. och Hesselgren, M. (2018). ”Possibilities and barriers in ride-sharing in work commuting – a case study in ”, Transport Re- search Arena, TRA2018, , den 16–. (2016). ”Watching the Swiss: A network approach to rural and exurban transport”, Transport Policy 52, s. 175–185. Pike, S., Rodier, C. och , J. (2017). The Potential for Shared Use Mo- bility in Affordable Housing Complexes in Rural , A Report from the . Prapotnik Brdnik, A. m.fl. (2019). ”Market and Technological Perspectives for the New Generation of Regional Passenger”, Aircraft Energies, Vol. 12, s. 1–14. Prieger, J.E. (2013). ”The broadband digital divide and the economic benefits of mobile broadband for rural areas”, Telecommunications Policy, 37(6–7), s. 483–502. Pronello C. och Gaborieau J.P. (2018). ”Engaging in from a Psycho-Social perspective: A Review of Behavioural Variables and Theories”, Sustainability, 10 (7), 2412. , , , C. och Nässén, J. (2019). ”Understanding daily car use: Driving habits, motives, attitudes and norms across trip purposes”, Part F: Traffic Psychology and Behaviour, Vol. 68, January 2020, s. 306–315. Raux, C. m.fl. (2015). ”Mobility choices and climate change: Assessing the effects of social norms and economic incentives through discrete choice experiments”, Presentation vid the Tenth Conference on The Economics of En- ergy and Climate Change, , , 8–, 2015. Rehrl, K. och Zankl, C., (2018). ”Digibus: results from the first self-driving shuttle trial on a public road in ”, , 10 (2) nr. Ringeson m.fl. (2018). ”Indicators for Promising Accessibility and ”, Sustainability, 10, 2836. , E. m.fl. (2017). ”Rural resilience in a digital society”, ral Studies, 54, s. 355–359. Romanyuk, J. (2018). Mobility as a service – hype or the future of transportation? , P. och , C. (2011). ”Hållbara persontransporter i små orter och byar - Resultat av enkät.” naturresurser (SBN), . , W. (2000). ”Mobility and Accessibility: The Yin and of Planning”, World Transport Policy and Practice, Vol. 6, nr. 2, s. 13–19. Ryley, T.J. m.fl. (2014). ”Investigating the contribution of Demand Responsive Transport to a sustainable local public transport system”, Research in Transportation Economics, 48, s. 364–372. Santoso, D.S. m.fl. (2012). ”Opportunities and strategies for increasing bus ridership in rural : A case study of ”, Transport Policy 24, s. 320–329. Sarasini, S. och , M. (2018). ”Integrating a business model perspective into transition theory: The example of new mobility services”, Environmental innovation and societal transitions, 27, s. 16–31. Schwanen, T., Banister, D. och Anable, J. (2012). ”Rethinking habits and their role in behaviour change: the case of low-carbon mobility”, , 24, s. 522–532. Shibayama, T. m.fl. (2013). ”Cooperative car sharing in small cities and scarcely populated rural area – an experiment in ”, Institut für Verkehrswissenschaften, . Shibayama, T. (2017). ”’s transport planning at national level, natural disasters, and their interplays”, , 9:44. Sitanyiova, D. m.fl. (2018). ”Improvement of Rural Mobility in European Re- gions Affected by Demographic Change”, Proceedings of 7t th Transport Re- search Arena, 2018, , . Smidfelt Rosqvist, L. och Winslott Hiselius, L. (2018). ”Understanding high car use in relation to policy measures based on Swedish data”, Case studies on Transport Policy, Vol. 7, nr. 1, s. 28–36. , G., Sochor, J. och Sarasini, S., (2018). ”Mobility as a Service: comparing developments in and ”, Research in , 27, s. 36–45. , G., Sochor, J. och , I.C.M. (2019). ”Public–private innovation: barriers in the case of mobility as a service in West ”, , 21:1, s. 116–137. Soder, M. och , S. (2018). ”The potential role of employers in promoting sustainable mobility in rural areas: Evidence from Eastern ”, , 12 (7), s. 541–551. Solá, A.G., , B. och , A. (2018). ”Understanding sustainable accessibility in urban planning: Themes of consensus, themes of tension”, Journal of transport geography, 70, s. 1–10. Soteropoulos, A., , M. och Ciari, F. (2018). ”Impacts of automated vehicles on behaviour and land use: an international review of modelling studies” Transport reviews, 39 (1) s. 29–49. 2019/20:RFR10 REFERENSER , J. och , J. (2017). ”The importance of transport for social inclusion”, editorial. Social inclusion, 5 (4), s. 108–115. Sun, L., Karwan, M.H. och Changhyun, K. (2016). ”Incorporating driver behaviours in net-work design problems: challenges and opportunities”, Transport Reviews 36 (4), s. 454–478. , I. m.fl. (2017). ”Importance of road markings quality for autonomous vehicles”, International Conference on Traffic Development, Logistics & Sustainable Transport, Opatija, . Utriainen, R. och Pöllänen, M. (2018). ”Review on mobility as a service in scientific publications”, Research in , 27, s. 15–23. Vironen, H. och Kah, S. (2019). Meeting the Challenges of Digitalisation: Im- plications for Regional and Rural Development, Paper No. Wappelhorst, S. m.fl. (2014). ”Potential of electric carsharing in urban and rural areas”, Procedia, 4, s. 374–386. , K. och Sandow, E. (2010). ”Preferences for commuting in sparsely populated areas: The case of ”, Use, Vol. 2, nr. , H. och Pichler, W. (2013). ”The Swedish countryside in the neourban knowledge economy”, Regional Science Policy & Practice, Vol. 5, nr. 2, s. 225–236. Winslott Hiselius, L. och Smidfelt Rosqvist, L. (2018). ”Segmentation of the current levels of passenger mileage by car in the light of sustainability targets – The Swedish case”, 182. s. 331–337. Winslott Hiselius, L. m.fl. (2019). ”En rättvis omställning av transportsystemet - En analys av de sociala effekterna av styrmedel för minskade klimatutsläpp”, , , samhälle. Trafik och väg. , Y., Stopher, P. och , B. (2013). ”Evaluation of south-Australia’s TravelSmart project: Changes in community’s attitudes to ”, Transport Policy Vol. 26, s. 15–22. , T. m.fl. (2019). ”The roles of initial trust and perceived risk in public’s acceptance of automated vehicles”, Transportation research part C: emerging technologies, 98, s. 207–220. Statliga utredningar, myndighetsrapporter, projektrapporter m.m. , och , A-K. (2018). Utvärdering Närtrafik i , länstrafik, Länstrafiken. , J. och Ihlström, J. (2017). Kollektivtrafikens betydelse för mobilitet och vardagsaktiviteter hos hushåll på landsbygd – Intervjustudie, VTI rapport 949. (2017). En studie om effektiva och innovativa lösningar för kollektivtrafik på landsbygd. Slutrapport av regeringsuppdrag, VTI rapport 955. , J. och , K. (2017). Mobilitet och transportlösningar på landsbygd. En internationell litteraturstudie, VTI notat 21-2017. , J. m.fl. (2018). Kombinerade mobilitetstjänster på landsbygd och i mindre tätorter: resultat från förstudien , VTI rapport 986. Book, K. och , S. (2019). Kollektivtrafik i storstadens skugga. Krönikor från i , K2 Outreach 1019:2. Burzacchini, A. (2019). ”Rural Mobility in European Regions affected by De- mographic Change”, workshop , , se . Clotteau, M. (2014). ”MoG, Policy guidelines for sustainable mobility in rural and mountain areas”, Interreg IVC, . (2019). En lägesbild av digital infrastruktur, dnr 19-2608. Dotterud, L. och Skollerud, K. (2015). ”Public Transport Provision in Rural and Sparsely Populated areas in ”, , Discussion Paper 2015-08. , A. m.fl. (2018). ”Mobility-as-a-Service and changes in preferences and behaviour: a systematic literature review”, , . Dymén, C. m.fl. (2016). Tillgänglighet och mobilitet för en hållbar landsbygd, Trivector rapport 2016:93. Falkeström, H. och , K. (2017). Innovativa transportlösningar – med utgångspunkt från , Rätans byalag. (2017). ”Utvärdering av elbilarnas effektivitet”, kommun, dnr BMN 2017/129. Hela ska leva, Befolkning i hela landet, Balansrapport #3 2018. Kompis (2018). Färdplan – kombinerad mobilitet i , revision 2, november. 2019/20:RFR10 REFERENSER , I., Pernestål Brenden, A. och , L-G. (2017). Framtidsscenarier för självkörande fordon på väg – Samhällseffekter 2030 med utblick mot 2050, VTI notat 18-2017. , A. m.fl. (2018). ”Mobility as a Service and in a Nordic context”, , Tema Nord 2018:558. i län (2017). Trafikförsörjningsprogram för län 2017–2025, dnr 160829. (2017). ”Autonomous Vehicle Implementation Predictions. Implications for Transport Planning”, . (2019). ”Evaluating Accessibility for Transport Planning – Measuring People’s Ability to Reach Desired Goods and Activities”, , 250-360-1560. (2019). Elcykling – vem, hur och varför? En utvärdering med elfordonspremien som utgångspunkt, rapport 6894. Nordregio (2017). Inclusive Digitalization in the Baltic Sea Region: for Growth and Development in Declining Rural Areas? Policy Brief 2017:04. Region (2019). Regionalt trafikförsörjningsprogram för , RS 2018/204. Region (2018). Regional infrastrukturplan 2018–2029. Region (2017). Trafikförsörjningsprogram för län 2017– 2025, dnr 160829. (2017). (2019). Trafikförsörjningsprogram för 2020–2030, remissversion. Region (2016). Regionalt trafikförsörjningsprogram 2016 för län, LS2016-0235. Region (2018). ”Remissversion – Principer för pendlarparkering i län”, , . Region (2016). Regionalt trafikförsörjningsprogram 2017–2021 för , version 3.0, Kollektivtrafikstaben. Ridderstedt, I. och Pyddoke, R. (2017). Vilka reser med kollektivtrafik i lands- och glesbygd? VTI notat 13-2017. (2020). Statliga åtgärder för fler miljöbilar, RiR 2020:1. (2016). Kollektivtrafikens styrning och organisering, K2 Outreach 2016:11. (2019).