rfr · H70WRFR12 · 2020-01-01 00:00:00 — De rekommendationer som finns är i huvudsak bra, men de är för detaljerade och på en nivå som är orimlig vad gäller att man ska använda ett särskilt ärendehanteringssystem och var verksamheten ska vara placerad i kommunerna. Det är ju olika hur man organiserar sig, så man får fundera på rekommendationerna. Rekommendationer ska i grunden bygga på goda erfarenheter, det som fungerar, det som är bra och där man har sett resultat. Det är det viktigaste i denna fråga. Det är en tuff situation där ute nu kopplat till ekonomiskt bistånd, eftersom det ökar. Våra prognoser säger ; det är 1 miljard. Den officiella siffran från är , ½ miljard. Vi ser med de förändringar som sker på Arbetsförmedlingen, med mindre pengar och så, och även kopplat till att det blir en press på kommunerna. Skulle vi få bort en del av dessa kostnader är, enligt min bedömning, kommunernas vilja att satsa på budget- och skuldrådgivning ganska stor. Det är ett viktigt förebyggande arbete eftersom det bland annat spelas mycket. Men är den stora frågan utvecklingen av kostnaderna för ekonomiskt bistånd, vilket har ett starkt samband med detta. Flera talare har varit inne på konsumtionslån, och jag lägger mig inte i den delen. Men vilka regler som finns på lånesidan är givetvis ett skäl till att det blir överskuldsättning. Det är alltså en viktig fråga. Avslutningsvis: Detta måste ske på lokal och central nivå i samverkan. Kommuner, budgetrådgivare och socialtjänst kommer aldrig att kunna lösa detta utan samverkan med Kronofogden och andra myndigheter samt frivilligsektorn. Helhetslösningar är nödvändiga på såväl lokal som nationell nivå. UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING , : Tack för inbjudan! Jag ska först säga några ord om . Det är en branschorganisation som har till ändamål att samla branschen och verka för en sund utveckling med beaktande av etiska regler för våra medlemsföretag. Medlemmar i vår förening är företag som bedriver finansieringsverksamhet, såsom kreditmarknadsbolag, bank eller bankfilial, finansiella institut eller konsumentkreditinstitut. Verksamheterna som våra medlemsföretag bedriver är huvudsakligen leasing, finansiering, avbetalningsfinansiering, factoring och konsumentkrediter. Jag fick en fråga här utanför om våra medlemmar håller på med sms-krediter och liknande, och de gör det inte. Det här är medlemsföretagen i (bild). En fråga som flera har tagit upp är om det finns behov av ytterligare reglering. Vi har vissa utgångspunkter, bland annat att möjligheten att låna i grunden är något positivt för både samhället och individen. En sund kreditgivning utifrån en balanserad reglering är därför en central del av ett välfungerade modernt samhälle. Möjligheten att nyttja krediter av olika slag är också viktig inte minst för den enskilde med begränsade resurser. Regleringar som stramar åt nedifrån mot dem som redan i utgångsläget har svårt att få lån och redan betalar högre räntor på grund av sämre kreditvärdighet och högre risk måste starkt ifrågasättas. Regleringar och föreslagna regleringar måste utvärderas noggrant. Är de motiverade? Är de effektiva och evidensbaserade? Är det proportionella, och har de oönskade effekter för enskilda och för samhället i stort? Vilka åtgärder kan kreditgivarna själva bidra med i arbetet mot överskuldsättning? Det viktigaste bidraget är att man minskar risken för överskuldsättning genom att göra kreditprövningar som har så god träffsäkerhet som möjligt. har inte överskuldsättning och kreditfallissemang som affärsmodell, utan de vill ha tillbaka sina pengar. Vi tror att genom en förändrad reglering kan tillgången till aktuella och verifierbara data förbättras. Detta är några konkreta förslag. Risk för överskuldsättning till följd av att kreditgivningen baseras på felaktiga uppgifter från konsumenten själv eller inaktuella uppgifter från andra källor skulle kunna minska påtagligt genom en ny eller ändrad reglering som ger kreditupplysningsföretag och kreditgivare tillgång till aktuell lön genom tillgång till uppgifter från arbetsgivardeklarationen på individnivå. Det är en nyhet från att man numera lämnar arbetsgivardeklarationer på individnivå. är den bara tillgänglig för vissa myndigheter genom undantag för skattesekretessen. Ett utvidgat undantag för kreditgivning bör absolut utredas. Då skulle man få aktuella uppgifter på individnivå och kunna jämföra och se vad kredittagaren som söker en kredit har för aktuell lön. Information om aktuell inkomst genom tillgång till uppgifter om bidrag och pensioner är ett annat område som skulle kunna utredas. Man borde också ges tillgång till dagsaktuella uppgifter om samtliga skulder från samtliga kreditgivare. Det sistnämnda var inne på tidigare, och vi såg med glädje i den konsumentrapport som lade fram i går att man har funderat i dessa banor. UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING inrapportering av kreditengagemang för samtliga kreditgivare bör alltså utredas. Exempelvis skulle inrapportering kunna ske till en icke vinstdrivande nationell hubb. Driften kan upphandlas av staten och finansieras genom avgifter från ett företag med tillstånd för kreditupplysningsverksamhet som får tillgång till uppgifterna från hubben och kan sälja dem vidare i form av kreditupplysningar. Vi har fler konkreta förslag. Vi tycker att konsumentens eget ansvarstagande bör uppmuntras och stödjas. Betalningsproblem beror oftast på händelser som inte kan förutses vid kreditgivning, vilket en annan talare också nämnde. Neutral och saklig information om att ett gott försäkringsskydd kan minska risken för betalningssvårigheter på grund av arbetslöshet, sjukdom och dödsfall i familjen bör spridas. Möjligheten att ta sådana försäkringar bör definitivt utredas. En enkel möjlighet att själva kunna spärra sig mot nya krediter ska kanske också övervägas, alltså ett register där man själv kan anmäla att man inte bör få fler krediter. Ett införande av en nationell budget- och skuldrådgivning online borde också utredas. En del av de skulder som finns restförda hos Kronofogden härrör från det allmänna. Till skillnad från privata ingivare betalar myndigheterna inte kostnaderna för den omfattande indrivningen av värden till Kronofogden. Vi tror att det skulle kunna öka incitamenten att snabbt reglera offentliga skulder genom några åtgärder, till exempel att även myndigheter får betala för ärenden hos Kronofogden. Man bör också titta på en ökad möjlighet att träffa betalningsuppgörelser med personer som har offentliga skulder. Vidare bör avgifterna för myndigheternas ingivning till Kronofogden finansiera utökade insatser för att förebygga överskuldsättning, till exempel en nationell budget- och skuldrådgivning online. , : Jag är jurist och jobbar med konsumentfrågor. Banker och finansbolag har ett viktigt ansvar att agera etiskt på kreditmarknaden. Som kreditgivare är vår roll främst att följa gällande regelverk för kreditgivning och information. Vad gäller informationen är det extremt viktigt att den är transparent och tydlig så att konsumenterna kan fatta informerade val om vilken kredit de vill ha. Ur ett etiskt såväl som ett affärsmässigt perspektiv är det viktigt att bankernas kreditgivning är hållbar för både bank och kund. Det vi rent faktiskt har gjort på är att vi tog fram en bankgemensam kod för ansvarsfull kreditgivning. Vi vill ha en hög ambitionsnivå när det gäller att påbörja en god kreditgivningssed. Det finns några grundläggande principer för denna kod: Man ska kunna förstå innebörden av de avtal man ingår, kreditprocessen ska vara transparent och man ska inte marknadsföra krediter på ett påträngande sätt. Reglerna är handfasta. Koden innehåller mycket mer än de exempel jag nu räknar upp: UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING •Man ska kunna välja belopp att betala utan att det lägsta beloppet är ifyllt i förväg. •Möjligheten att delbetala ska inte lyftas fram på ett orimligt sätt. •Man ska inte råka hamna i ett kreditavtal av misstag genom att till exempel betala ett felaktigt belopp. •Delbetalning ska inte läggas fram som första alternativ på en faktura. •När bankerna avtalar med sina kreditförmedlare ska de i avtalet se till att det finns med regler om att förmedlingen ska ske på ett etiskt godtagbart sätt. Det finns som sagt mycket mer i koden, och den finns på vår webbplats för den som är intresserad. Jag tänkte tala lite om bakgrunden till att vi är här . Siffrorna jag visar är från . Den linjen är konsumtionslån utan säkerhet, den blå totalen och den grå bolån, som i princip följer totalen. En förklaring är ökad e-handel, vilket ger mer tekniska möjligheter att ingå krediter . Det finns helt enkelt fler erbjudanden till konsumenterna. En annan är ändrade konsumtionsmönster. Det har blivit mer acceptabelt för konsumenter att ta krediter för konsumtion, vilket de kanske inte kände tidigare. En tredje förklaring är de skärpta amorteringskraven, vilket enligt och har lett till ökad blancobelåning. Hur ligger vi svenska banker till? Vi har lägst kreditförluster i EU medan har högst. Kreditförluster är bara en faktor. Man kan ju inte veta hur kreditprövningen i bankerna går till genom att bara titta på kreditförlusterna, men det är ändå något slags kvitto på hur det ser ut. Det rör sig om av de totala krediterna, inklusive företagskunders krediter. Det är alltså en väldigt låg siffra. som kom visar att det är bara av bankernas krediter som går vidare till betalningspåminnelser och inkasso. I förhållande till många andra kreditgivare är det alltså en ganska liten del av bankernas krediter som leder till betalningssvårigheter. Detta ser vi som ett kvitto på att vår kreditgivning fungerar ganska bra. När blir det fel? Jag frågade bankerna om deras erfarenheter, och alla gav i princip samma bild, det vill säga det som alla här har sagt och som vi har talat om i åratal. Ofta handlar det om en oförutsedd händelse såsom arbetslöshet, ändrade boendekostnader, till exempel att man blir av med ett hyreskontrakt, skilsmässa eller sjukdom. Även vi ser speltrenden. Många med bolån som skött sina betalningar får plötsligt betalningssvårigheter eftersom de snabbt spelat bort stora summor online. Detta ger en snöbollseffekt. Man tar ofta många snabba och dyra krediter på varandra. Man tar nya krediter för att finansiera de gamla, vilket ger en snöbollseffekt där skulderna skenar. Vi ser framför allt en gemensam faktor hos de kunder som vi kommer i kontakt med. Det kan vara befintliga bolånekunder eller kunder med större blancolån som får betalningssvårigheter. Vissa banker tar sig an dessa kunder UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING och gör en omfattande kreditprövning som tar upp till 18–. Kunden måste noga redogöra för banken vad det är som har lett till denna situation, och sedan lägger man upp en plan för att förbättra kundens ekonomi på , kanske tre till . Många kunder säger just att något plötsligt hänt och att man därför tagit många lån. Den gemensamma faktorn är ofta att man inte har något eget sparande, ingen ekonomisk buffert. Vi ser en trend hos de bankkunder som återkommer med betalningssvårigheter. Trots att banken har klippt deras bankkort och de har fått hjälp från budget- och skuldrådgivare och kanske till och med fått skuldsanering har de inte ändrat sina konsumtionsvanor, sin livsstil och sitt ekonomiska beteende, framför allt sitt sparande, i den utsträckning som hade behövts. Vad ser vi då rent konkret? Vilka insatser kan göras för att minska riskerna? Som tidigare talare hart sagt behövs det kunskap om att det är viktigt att ha ett sparande för oförutsedda utgifter. Vi ser att ungdomar och unga vuxna saknar denna kunskap, och vår slutsats är därför att det behövs mer undervisning i skolan om detta. Det behövs även mer information om privatekonomi än vad som finns tillgängligt . nämndes din ekonomi, och det finns en massa olika riktade insatser från myndigheter till svaga grupper och grupper som behöver extra information om detta. Men vi ser också ett behov av en grundläggande kunskap hos befolkningen, och vi anser att denna behöver ges i skolan, alltså i det allmännas verksamhet. Kunskapen skulle nämligen kunna vara mycket bättre än den är . Låt mig kort kommentera de regelverk som har införts. Skuldsaneringslagen ger nya möjligheter till skuldsanering, och det finns en ny kreditreglering för högkostnadskrediter och så vidare. Jag frågade bankerna vad de ser för effekter av detta, och de kan ännu inte se några effekter. Vi kan inte heller koppla det direkt till överskuldsättningsproblematiken eftersom vi har för lite data. Vi vädjar därför till riksdag och regering att låta regleringarna kvarstå ett tag så att vi kan utvärdera effekterna innan ni börjar skruva på regleringarna. Vi har också talat om de olika förslagen, och bankerna välkomnar förslag att man ska utreda införandet av ett gemensamt kreditregister för att få en gemensam källa till samtliga krediter. Vi ser det som positivt att vi får utökade möjligheter att göra en ännu bättre kreditprövning. Ordföranden: Jag välkomnar samtliga tillbaka. Vi ska inleda frågestunden, och vi ledamöter är väldigt taggade på att få ställa frågor till våra inbjudna. Jag tänkte börja med att ställa en fråga. Sedan får ledamöter från alla andra partier också ställa frågor. Vi har hört många spännande föredragningar och fått en bild av att människor far mycket illa och att också barn far mycket illa. Vi har också hört en önskan om att individen ska ta ett större ansvar. Men det som vi som politiker har möjlighet att göra är att stifta lagar och styra upp regler. Ett av förslagen som har lyfts fram är att det ska införas ett amorteringskrav. Det har varit omdiskuterat när det gäller bostadslån. lyfts det alltså fram UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING ett förslag om att det ska införas ett amorteringskrav även på konsumentkrediter. Jag skulle vilja rikta min fråga till framför allt er som jobbar med konsumentkrediter och kanske i första hand till . Men någon från Klarna kanske kan svara på vilka konsekvenser man tror att det skulle få. Skulle följden kunna bli att detta bara läggs på, så att det i slutändan är konsumenten som drabbas och får betala mer. Men jag riktar min fråga i första hand till på . , : Detta var ett lite nytt förslag för oss. Jag tror inte att vi har diskuterat det i föreningen. Därför kan jag inte riktigt svara på det. Det är onekligen ett slags kreditrestriktion. När man diskuterar konsumentkrediter överlag måste man kanske också ha klart för sig att det finns en stor majoritet av konsumentkrediter som av och som det inte är några problem med. , : Det har funnits olika förslag. har haft och har i sina allmänna råd en idé om att man ska begränsa kredittiden, som hänger ihop lite grann med detta, till varans varaktighet. Som kreditgivare välkomnar vi nog i högre grad ett amorteringskrav som är på en rimlig nivå. Det är inte ovanligt att man tillämpar en nivå på , så att det ska finnas en möjlighet för konsumenten att betala av sin kredit. , Klarna: Vi reglerar oss själva på det sättet att vi tycker att konsumenter ska betala av sina skulder. Vi jobbar därför inte med några längre kredittider hos oss. Jag instämmer med föregående talare om att det ska finnas någon form av rimlighet när det gäller varaktigheten på den vara eller tjänst som man har köpt och den tid som den ska betalas av. Vi ser därför inga problem med att konsumenter ska betala inom rimlig tid. , : Det stämmer att vi har allmänna rekommendationer för denna verksamhet. Om man tar en kredit vid köp av till exempel en mobiltelefon anser vi att man ska ha en avbetalning som innebär en rimlig avbetalning av krediten, så att man har betalat färdigt sin telefon när man byter till en ny telefon. Man ska inte ha en kredit när man inte har telefonen kvar. , : Just frågan om lånets livslängd är en mycket viktig fråga som vi behöver titta vidare på. Men frågan är ganska komplex, som frågor ofta är i detta sammanhang. När vi från sida införde ett amorteringskrav för bolån såg vi att helt amorteringsfria lån blev allt vanligare. När det gäller konsumtionslån ser vi att branschpraxis fortfarande ofta är en betydligt kortare löptid och att konsumenten ska amortera. UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Det som vi dock ser är att många av dessa lån löses genom att de betalas tillbaka med andra lån, och lånen förlängs. Detta är någonting som har reglerats i den nya regleringen om högkostnadskrediter. Lånens löptid, hur lånen förlängs och om de läggs över och samlas ihop i andra lån är en viktig fråga att titta på. Men jag tror att vi måste titta på hela denna kedja som en helhet. Jag tror nämligen att det finns vissa svårigheter att reglera enbart amorteringskrav. Men denna diskussion som helhet är viktig. , : Vi tycker också att det är ett mycket bra förslag att begränsa kredittiden. Det blir en form av amorteringskrav att man begränsar kredittiden till varans varaktighet. har krediter marknadsförts med att man får sänkta kostnader. Det kanske man får . Men det är på grund av att kredittiden sträcks ut. Sammantaget blir lånet betydligt dyrare för konsumenten, men månadskostnaden blir lägre. Vi ser att det ibland handlar om 15–. Därför bör en begränsning av kredittiden utredas. (KD): Jag riktar min fråga till från men också till Klarna. var lite grann inne på att konsumtionslånen ökar och att det egentligen är där, som jag uppfattade det, som vi kanske borde sätta in våra resurser om vi vill försöka hitta en lösning på överskuldsättningen eller i alla fall minska den. Ett förslag handlade om att man egentligen inte ser hela skuldbilden men att det skulle vara möjligt att öppna upp så att man ser hela skuldbilden och den aktuella lönen. Det finns nu faktiskt möjlighet att göra det när det nu görs en arbetsgivardeklaration . Är det en effektiv väg att gå som ni ser det, eller ser ni andra lösningar som är effektiva? Jag tror nämligen att vi måste hitta effektiva lösningar. , : Vi har kommit så pass långt på att vi har identifierat att det finns ett behov av att kunna ta del av hela skuldbilden. Det behövs för den skuldsatte själv men också för oss som myndighet och för kreditgivarna. Men när det gäller lösningen finns det olika varianter, och vi vet att flera myndigheter funderar på detta. Vi deltar också inom eSam, som är en sammanslutning av olika myndigheter kring digital samverkan, i ett arbete som gäller just denna fråga. Jag tror att vi är överens om behovet. Men lösningarna kan vi diskutera, och där har jag inget bra svar . , Klarna: Vi tycker såklart att det är jättebra att ha tillgång till så bra information som möjligt vid kreditgivning. Vi ser förstås inget problem med det utan välkomnar all information som vi kan få för att göra våra UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Om det är det mest effektiva sättet kan diskuteras. Vi ser kanske att det allra effektivaste sättet handlar om egen erfarenhet, alltså att vi ser ett mönster på hur en person har skött sina engagemang hos oss. Jag misstänker att det är på liknande sätt hos andra kreditgivare. Det är det bästa sättet att se om ett nytt lån eller en ny kredit kommer att kunna betalas. Men det är absolut extremt viktigt med tillgång till information. (S): Precis som från och andra har sagt har vi ett sätt att handla nu som inte stämmer överens med hur det var tidigare. Vi handlar för pengar som vi inte har, och vi lånar för daglig konsumtion. I kombination med annat, som att systemet för kreditupplysningar inte är synkat och att människor därmed kan skuldsätta sig utan att spärras, får många människor problem som är svåra att bli av med. Då är det förstås lätt att tänka att individen har ett eget ansvar. Men vi vet, och det har vi hört här, att det finns många olika sorters problem bakom som gör att det är svårt för många människor att fatta bra beslut. Jag riktar min fråga till er som tillhandahåller varor och tjänster. Med kunskapen om att alla individer inte förmår att fatta de bästa besluten, vad kan vi då förvänta oss av frivilliga åtgärder framöver för att minska problemen? , : Jag misstänker att det var till mig som denna fråga riktades. Det är klart att vi från handeln är mycket angelägna om att det ska vara en sund konsumtion och en sund kreditanvändning. Det blir långsiktigt absolut bättre för individen och givetvis även för handeln. Det är vår utgångspunkt. Sedan vet vi också att det är värdefullt med krediter och fungerar utmärkt för väldigt många. Det ser vi också som något bra. Det är klart att vi försöker jobba tillsammans med våra leverantörer, eller de som ger möjligheter till våra kunder att ta dessa krediter, så att de också verkar med utgångspunkt från en sund konsumtion och en sund kreditanvändning. Och vi uppmanar till information och så vidare, så att vi kan jobba med att komma bort från denna överskuldsättning. (M): Jag tackar för mycket intressanta föredragningar. Jag riktar min fråga framför allt till , men det är flera som har varit inne och nosat på detta. Jag skulle vilja gå lite djupare i fråga om skuldernas ursprung. Det är en sak när man talar om konsumentlån. Men jag är nyfiken på om de stora källorna är från nischbanker, från kreditkortsköp eller från handlare. Regeringen vill nu reglera i vilken ordning som betaltjänsten för e-handel ska presenteras. Jag begär inte att man ska recensera regeringens förslag. Men jag är lite nyfiken på om ni ser att kreditköp som kommer från e-handel, och kanske framför allt de tvåveckorsfakturor som man talar om, är en stor källa UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Frågan är alltså: Vad är de stora källorna till överskuldsättning? Vilken typ av konsumentlån är en stor källa till överskuldsättning? , : Det är inte helt lätt att säga vad orsakerna är. Ofta har de skuldsatta en ganska komplex bild. De har en blandning av skulder. Där finns allt från de mindre skulderna som kanske är kopplade till e-handel. Det behöver inte nödvändigtvis handla om skulder med 14 dagars betalning för fakturan. De går ofta att förlänga genom avbetalningar och liknande. talade om att vi nu ser en kraftig ökning av just konsumentlånen, det vill säga blankolånen. Då är det företrädesvis utifrån bankerna. Men vi ser också att det är många av de nya aktörerna på bankmarknaden som sticker ut, om man jämför med till exempel storbankerna, när det gäller att lämna in dessa lån. De personer som blir överskuldsatta får oftast en mix av skulder och även skulder till staten i form av skatter och obetalda underhållsstöd, och de klarar inte av att betala studielånen. Vad är hönan, och vad är ägget? Vad är det som triggar denna överskuldsättning? Det är i sig inte att man har lånat pengarna. Då är vi tillbaka igen till det som vi talade om tidigare, alltså de oförutsedda händelserna. , : Detta är en fråga som vi behöver förstå bättre. Var börjar kedjan som leder till överskuldsättning? Vi har börjat analysera våra kreditkartläggningar. Det är en fråga som vi vill fortsätta att titta på när vi nu samarbetar med bland annat för att bättre förstå överskuldsättningen. Det som vi kan se, och som jag nämnde i mitt anförande, är att av alla blankolån används för att lösa andra mindre lån. Det är alltså en kedja där små lån, kanske delbetalningslån och annat, byggs på och leder till stora skulder. Därför kan det vara svårt att se att när en person väl har kommit så långt in i en överskuldsättning att denna person till exempel dyker upp hos , kanske det är så att de mindre fakturakrediterna har lösts in av andra större lån. Detta vet vi inte tillräckligt mycket om . Det är därför någonting som vi behöver fortsätta att analysera, och det kommer vi också att göra. , Svensk Inkasso: Jag är ordförande i som är branschorganisation för de svenska inkassobolagen. Jag vill koppla vidare lite grann när det gäller det som både och har sagt här rörande skuldsättningen.