rfr · H70WRFR4 · 2020-01-21 00:00:00 — 2016 konstaterade utskottet att det i budgetförslaget används olika principer för redovisningen av vilka medel som ingår i respektive anslagsbeslut (nya medel, tidigare beräknade eller aviserade medel, omfördelningar av medel). Enligt utskottet försvårar det förståelsen av förslaget till anslagsbeslut när olika principer för medelsredovisning används inom samma utgiftsområde. En rimlig utgångspunkt vore att det för varje anslagsbeslut ska gå att förstå vad som är förslag till nya medel, vad som är tidigare beräknade eller aviserade medel och vad som är omfördelningar av medel. Varje förslag till anslagsbeslut måste vara transparent, ansåg utskottet. 2017 vidhöll utskottet sin uppfattning och beklagade djupt att det inte gick att förstå vilka medel som ingick i alla anslagsbeslut. Utskottet ansåg återigen att varje förslag till anslagsbeslut måste vara transparent. 3 UTGIFTSOMRÅDE 16 UTBILDNING OCH UNIVERSITETSFORSKNING 2016 konstaterade utskottet vidare att det fanns anslag som finansierade flera statsbidrag och att det då kunde vara svårt att överblicka hur medel inom anslaget fördelades på olika statsbidrag. Utskottet önskade därför få en samlad bild i en tabelluppställning av vilka statsbidrag som finansierades inom anslaget i de fall ett flertal statsbidrag finansierades via anslaget, t.ex. under anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Mot denna bakgrund välkomnade utskottet att nya och omfattande statsbidrag fick egna anslag. Därigenom underlättades uppföljningen av såväl det enskilda statsbidraget som hela anslaget, menade utskottet. 2017 vidhöll utskottet sitt önskemål om att få en samlad bild i en tabelluppställning av vilka statsbidrag som finansierades inom anslaget i de fall ett flertal statsbidrag finansierades via anslaget. Det gällde t.ex. anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. 2018 var utskottet mycket positivt till att regeringen i det årets budgetproposition hade utvecklat en modell med härledningstabeller och att det därmed var möjligt att urskilja satsningar inom anslagen. Eftersom utskottet tidigare hade påpekat vikten av att få transparenta förslag till anslagsbeslut såg utskottet budgetproposition en positiv utveckling i detta hänseende. 2017 beklagade utskottet att informationen om ett antal pågående satsningar inom framför allt skolområdet var alltför knapphändig i det årets budgetproposition. Den totala medelstilldelningen för ett antal stora satsningar, t.ex. Samverkan för bästa skola och Barnomsorg , nätter och , gick inte att utläsa vare sig av avsnittet om politikens inriktning eller inom det aktuella anslaget. Utskottet underströk att det var absolut nödvändigt att informationen i budgetpropositionen var tillräckligt utförlig när det gällde såväl resurser som verksamhetens utformning för att man skulle kunna förstå och ta ställning till budgetförslaget. Tabelluppställningar med uppgifter om resursutvecklingen skulle kunna underlätta. När det gällde satsningar som avsåg utbildningsplatser var tabellen över satsningen ett bra exempel i budgetpropositionen . 3.7.3 En samlad presentation av forskningsmedlen I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) lämnade regeringen sin syn på forsknings- och innovationspolitikens inriktning –2016. I budgetpropositionen fanns en samlad presentation inom utgiftsområde 16 av förslagen till anslagsökningar. Utskottet välkomnade att förslagen till anslagsökningar på motsvarande sätt redovisades samlat i budgetpropositionen (avsnitt 4.8 i propositionen) och såg fram emot en fortsatt samlad redovisning . Utskottet välkomnade därför att en sådan samlad redovisning även fanns i budgetpropositionen (prop. 2014/15:1 s. 191–199). 2016 välkomnade utskottet att det i budgetpropositionerna –2016 hade funnits en samlad presentation av de förslag till anslagsökningar som hänförde sig till de satsningar som presenterades i den 3UTGIFTSOMRÅDE 16 UTBILDNING OCH UNIVERSITETSFORSKNING senaste forsknings- och innovationspolitiska propositionen. På så vis hade utskottet samlat kunnat följa utfallet av propositionens intentioner. 2017 fanns det emellertid inte en sådan samlad presentation i budgetpropositionen satsningar inom utgiftsområde 16 och andra utgiftsområden, utan satsningarna presenterades endast inom respektive utgiftsområde, vilket utskottet beklagade. Utskottet önskade att få en sådan samlad presentation i fortsättningen. 2018 uppskattade utskottet att regeringen återigen gav en samlad bild av forskningssatsningar för alla utgiftsområden. års forskningspolitiska proposition önskade utskottet samlad information om de uppföljningar och utvärderingar som hade gjorts för att samlat kunna följa resultatet av tidigare satsningar. Utskottet ansåg att det dessutom var ett viktigt underlag för ställningstaganden till fortsatta statliga satsningar inom området. 2018 påminde utskottet om att det vid behandlingen av den senaste forskningspropositionen (prop. 2016/17:50) med tillfredsställelse hade noterat att regeringen i propositionen betonade vikten av uppföljning och utvärdering av forskning. Utskottet uttalade då att det var av stor vikt att kunna följa utvecklingen av forskningsverksamheten, inte minst utifrån de ökade anslagen till forskning som hade beslutat om och regeringens nya mål för forskningspolitiken. 4En samlad redovisning av lärares behörighet och utbildning I budgetpropositionen framhöll regeringen att lärares behörighet är en viktig kvalitetsfaktor i samtliga verksamheter och att flera av åtgärderna inom utbildningsområdet berörde detta område. Indikatorer och övriga resultat som rörde lärares kompetens och behörighet redovisades samlat i ett eget avsnitt i kapitlet om Barn- och ungdomsutbildning respektive om Kommunernas vuxenutbildning. Vidare påpekade regeringen att reformer höll på att genomföras som gjorde det omöjligt att ha en indikator som avsåg behörighet som var jämförbar de närmaste åren.7 2013 välkomnade utskottet särredovisningen av lärares behörighet och utbildning och betonade vikten av att särskilt kunna följa utvecklingen i kommande års budgetpropositioner. Utskottet identifierade några områden där det vore värdefullt med kompletterande statistik och uppgifter. Sammantaget ansåg utskottet att följande uppgifter vore av intresse att kunna följa för att få en samlad bild av lärares behörighet och utbildning: –andelen legitimerade och behöriga lärare –andelen av undervisningen som bedrivs av förskollärare respektive lärare som är behöriga för skolformen, årskursen och ämnet –antalet sökande till och söktrycket på lärarutbildningen samt de antagnas medelbetyg –antalet lärare och lärarstudenter som deltar i internationellt utbyte –antalet citeringar i internationell jämförelse när det gäller utbildningsvetenskaplig forskning. Vidare vore det enligt utskottet intressant att kunna följa utvecklingen när det gällde fortbildning av den pedagogiska personalen och kopplingen mellan aktuell praktiknära skolforskning och lärarutbildningen.8 2014 var utskottet positivt till att indikatorer och övrig resultatredovisning när det gällde personalens utbildning och behörighet även i fortsättningen redovisades samlat för barn- och ungdomsutbildningen i budgetpropositionen. Utskottet såg fram emot att ta del av den nya statistik som utvecklades med anledning av de personalreformer som genomfördes då. När dessa nya uppgifter var tillgängliga önskade utskottet att få en samlad resultatinformation om personalens utbildning och behörighet i en särskild skrivelse. Utskottet bad också att i samma skrivelse få information om lärarutbildningen, 7Lärarstatistiken utvecklades, och det var regeringens ambition att redovisa andelen legitimerade och behöriga lärare när legitimationssystemet införts fullt ut. Tills dessa uppgifter var tillgängliga skulle regeringen redovisa lärarbehörighet enligt tidigare modell. skulle man kunna behöva använda båda sätten att redovisa. 8Utskottets önskemål utgick från den fördjupningsstudie om lärarutbildningen som utvärderings- och forskningssekretariatet vid utskottsavdelningen tog fram 2013 på uppdrag av utskottets styrgrupp för uppföljning och utvärdering inom ramen för utskottets årliga uppföljning av regeringens resultatredovisning (bet. 2012/13:UbU1, bil. 4EN SAMLAD REDOVISNING AV LÄRARES BEHÖRIGHET OCH UTBILDNING fortbildning av den pedagogiska personalen och karriärtjänster samt om skolledarna och deras pedagogiska ledarskap. 2015 betonade utskottet återigen vikten av att uppgifter om personalens utbildning och behörighet skulle redovisas samlat även i fortsättningen. Utskottet underströk att det var angeläget att få en samlad bild av skolans personalsituation och utgick från att regeringen skulle återkomma till med en sådan resultatskrivelse. 2016 välkomnade utskottet det nya avsnittet med en samlad resultatredovisning och analys av skolans personalsituation (avsnitt 2.4.3 i budgetpropositionen ). Utskottet underströk återigen att det mot bakgrund av det allvarliga rekryteringsläget var angeläget att få en samlad bild av skolans personalsituation i en resultatskrivelse till . Utskottet noterade att ytterligare ett intressant underlag för en sådan skrivelse skulle kunna vara analys av de lokala rekryteringsstrategier som huvudmän skulle bifoga sina ansökningar om statsbidrag för fler anställda i lågstadiet. I budgetpropositionen redovisade regeringen personalsituationen för varje skolform i skolväsendet. För och gymnasieskolan redovisades också skillnader i lärares behörighet mellan regioner, skolor och ämnen (per årskurs). Utskottet såg mycket positivt på att det nu fanns tillgänglig statistik om lärares legitimation och behörighet per ämne, nivå och skolform och att regeringen presenterade nya indikatorer för detta, även om den bild som gavs var nedslående i flera avseenden. Det var också värdefullt, ansåg utskottet, att det nu fanns uppgifter att tillgå om andelen rektorer som hade genomgått den obligatoriska befattningsutbildningen. Indikatorerna för lärar- och förskollärarutbildningen gav en bild över antalet studenter och examinerade och visade också på skillnader mellan olika utbildningsinriktningar. Det var en viktig del i att förstå de kommande personalbehoven, ansåg utskottet. 2017 välkomnade utskottet den samlade och utförliga redovisning av lärar- och förskollärarsituationen i skolväsendet som regeringen gjorde i det årets budgetproposition med anledning av utskottets tidigare önskemål om en samlad redovisning av skolans personalsituation i en särskild resultatskrivelse. Ut- skottet välkomnade också den gedigna sammanställningen över de statliga insatser som hade initierats . Utskottet hade särskilt efterfrågat information om fortbildningen av den pedagogiska personalen och satsningen på karriärvägar för lärare, liksom om fortbildningen för förskolechefer och rektorer. Därför tog utskottet med särskilt intresse del av informationen om detta. Re- geringen redovisade också de beräkningar av personalbehovet som hade gjort samt huvudmännens bedömning av personalsituationen och första analys av huvudmännens rekryteringsstrategier. Utskottet tog med stort intresse del av dessa redovisningar. Sammanfattningsvis konstaterade utskottet att regeringens redovisning väl motsvarade de önskemål som utskottet tidigare hade framfört. 2017 kunde utskottet konstatera att personalläget i skolan fortsatte att vara bekymmersamt. Utskottet följde frågan särskilt, bl.a. inom ramen för sin årliga uppföljning av regeringens resultatredovisning. Dessutom hade utskottet haft 4 EN SAMLAD REDOVISNING AV LÄRARES BEHÖRIGHET OCH UTBILDNING en öppen utfrågning om lärarbristen och fått information om lärarförsörjningen i skolan av ministern för högre utbildning och forskning. Utskottet kände en tilltagande oro över situationen och önskade en fortsatt samlad redovisning av indikatorerna och bedömning av läget i budgetpropositionen. Av- slutningsvis meddelade utskottet att det skulle följa utvecklingen noga. 2018 välkomnade utskottet regeringens uppdatering av redovisningen av förskollärar- och lärarsituationen. Det var värdefullt för utskottet att på detta sätt återkommande ta del av uppgifter om t.ex. prognosticerade rekryterings- och examinationsbehov. Det var vidare positivt att regeringen redovisade de åtgärder som vidtagits för att öka intresset för läraryrket. Utskottet noterade att flera av dessa åtgärder behandlades i budgetpropositionens kapitel om politikens inriktning, med förslag om medelstilldelning, men såg inte att regeringen gjorde någon bedömning av i vilken utsträckning pågående och planerade satsningar kunde förbättra situationen. Enligt utskottet var personalläget även fortsättningsvis bekymmersamt, och utskottet skulle fortsätta att följa utvecklingen noga. Lärares behörighet och utbildning har även särredovisats i budgetpropositionerna , som dock inte omfattas av denna rapport. 5En särskild uppföljning av riktade statsbidrag till skolan Eftersom de riktade statsbidragen inom skolområdet hade ökat i antal och omfattning inledde utskottet ett arbete med att följa upp sådana riktade statsbidrag . Uppföljningen gjordes 2015–2018 inom ramen för utskottets årliga genomgång av regeringens resultatredovisning för utgiftsområde 16. 5.1Information om de riktade statsbidragens andel av kommunernas intäkter 2015 konstaterade utskottet följande. De riktade statsbidragen inom utgiftsområde 16 var en del av kommunernas intäkter, som i övrigt huvudsakligen bestod av kommunala skattemedel och det generella statliga bidraget till kommunerna. Information i budgetpropositionen om de riktade statsbidragens andel av kommunernas intäkter gavs inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner (prop. 2014/15:1 utg.omr. 25 s. 11). Inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg redovisades inledningsvis fördelningen av landstingens intäkter i ett diagram där bl.a. de specialdestinerade statsbidragens andel framgick (prop. 2014/15:1 utg.omr. 29–30). Inom utgiftsområde 16 fanns det för verksamhetsområdet , under rubriken , information om forskningsfinansieringen i allmänt och om fördelningen av statliga medel till forskning specifikt (prop. 2014/15:1 utg.omr. 137–141). Utskottet önskade att information om de riktade statsbidragens andel av kommunernas intäkter skulle ges på motsvarande sätt för verksamhetsområdet och ungdomsutbildning inom utgiftsområde 16. Informationen fanns också i den årliga skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2013/14:102). 2016 beklagade utskottet att det inte hade tagits med någon sådan information och önskade att sådan information skulle inkluderas t.ex. i den övergripande presentationen av utgiftsområdet i budgetpropositionen. har det inte gjorts någon sådan förändring. 5.2Information om medelsanvändning och måluppfyllelse bör enligt utskottet kunna följa upp satsningar på skolområdet när det gäller medelsanvändning och måluppfyllelse. 2015 konstaterade utskottet att regeringen i avsnittet Statliga insatser ofta redovisade användningen av olika riktade statsbidrag (antal deltagare, medelsåtgång, kostnader etc.), men mera sällan gjorde någon bedömning av måluppfyllelsen. Utskottet konstaterade att det förhöll sig på motsvarande sätt med den redovisning som regeringen lämnade under rubriken av 5 EN SÄRSKILD UPPFÖLJNING AV RIKTADE STATSBIDRAG TILL SKOLAN vissa riktade statsbidrag när det gäller skolväsendet skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn (skr. 2013/14:102 s. 122–125). Ut- skottet framhöll därför vikten av att resultaten av utvärderingarna av de riktade statsbidragen skulle redovisas och att arbetet med att utveckla lämpliga metoder skulle fortsätta. hade tidigare gjort liknande uttalanden i samband med behandlingen av den årliga skrivelsen om utvecklingen inom den kommunala sektorn (bet. 2010/11:FiU34, bet. 2011/12:FiU28, bet. 2012/13:FiU34 och bet. 2013/14:FiU34). Vidare meddelade utbildningsutskottet att det med stort intresse skulle ta del av de särskilda uppföljningar som regeringen aviserade när det gällde vissa större riktade statsbidrag som föreslogs i budgetpropositionen (statsbidrag till karriärtjänster och till minskade barngrupper och ökad personaltäthet i förskolan). Utskottet betonade vikten av att regeringen som en del av utformningen av statsbidragen också skulle överväga hur bedömningen av måluppfyllelsen skulle genomföras så att det fanns ett bra underlag för resultatredovisningen och resultatanalysen i budgetpropositionen. 2016–2018 påminde utskottet om sina iakttagelser och uttalanden . 2016 hade utskottet identifierat ytterligare några större riktade statsbidrag att följa medelsanvändningen och måluppfyllelsen för , bl.a. Matematiklyftet, Lärarlyftet II, Samverkan för bästa skola, Fler anställda i lågstadiet och Höjda lärarlöner. Man hade även identifierat de anslag som finansierade dessa statsbidrag. Utskottet underströk att det även var viktigt att följa upp medelsförbrukningen på anslagsnivå. 2017 och 2018 såg utskottet positivt på att regeringen redan från början planerade för en utvärdering av flera av de satsningar som föreslogs och senare beslutades. 2017 konstaterade utskottet att regeringen i regel följde upp satsningarna och redovisade utfall och medelsanvändning i budgetpropositionen men mer sällan uttalade sig om måluppfyllelsen. Det fanns därför inte tillräcklig tydlighet i fråga om regeringens bedömning av måluppfyllelsen för avslutade satsningar. I budgetpropositionen redovisade regeringen bl.a. de uppföljningar eller utvärderingar som gjorts av vissa satsningar. Utskottet önskade emellertid att regeringen skulle utveckla sin bedömning av måluppfyllelsen för satsningarna så att den framgick på ett tydligt sätt. Till exempel hade statsbidraget till personalförstärkningar inom elevhälsan (2011–2015) enligt huvudmännen själva haft positiva effekter och bidragit till att stärka elevhälsans verksamhet. av de huvudmän som hade tagit del av statsbidraget bedömde att eleverna hade kunnat få mer stöd i syfte att nå kunskapsmålen. Utskottet fann det positiva resultatet av satsningen glädjande. Regeringen redovisade på ett tydligt sätt utfallet för satsningen och medelsanvändningen i budgetpropositionen , men uttalade sig enligt utskottets mening inte direkt om sin bedömning av måluppfyllelsen (prop. 2016/17:1 utg.omr. 106–107). Utskottets genomgång av de riktade statsbidragen inom skolområdet 2018 visade att regeringen i budgetpropositionen för ett flertal statsbidrag hade 5EN SÄRSKILD UPPFÖLJNING AV RIKTADE STATSBIDRAG TILL SKOLAN redovisat vissa resultat av de uppföljningar och utvärderingar som hade genomförts. Utskottet såg positivt på detta men ville dock understryka vikten av att regeringen i resultatredovisningen än tydligare redovisade uppgifter om utfall och medelsanvändning samt utvecklade sin bedömning av måluppfyllelsen för respektive satsning. 2018 noterade utskottet även att medelsanvändningen i ett antal satsningar skilde sig mycket från de medel som hade avsatts för ändamålet. Mot denna bakgrund efterfrågade utskottet en mer utförlig analys av dels hur statsbidragen hade nyttjats av huvudmännen i förhållande till avsatta medel, dels varför medlen för vissa statsbidrag inte nyttjas i större utsträckning. Regeringen framförde i budgetpropositionen att det som ett led i den förbättrade styrningen av skolan behövdes en översyn av statsbidragen för att t.ex. lägga samman eller förenkla de riktade statsbidragen. Utskottet instämde med regeringen i detta avseende och noterade att antalet statsbidrag inom skolområdet fortsatte att öka. I budgetpropositionen , som inte omfattas av denna rapport, har regeringen påbörjat en sådan översyn. Öppen utfrågning om - en del av kontrollmakt Vägen till arbete för unga med funktionsnedsättning – en uppföljning och Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken offentliga utfrågning om barns skuldsättning Samordnad individuell plan (SIP) – en utvärdering offentliga utfrågning om internationell handel Offentlig utfrågning om framtidens spelpolitik Offentlig utfrågning om finansiell stabilitet och makrotillsyn den 23 Offentlig utfrågning om vägen till arbete för unga med funktions- nedsättning – en uppföljning och utvärdering Personlig assistans – effekter av rättsutvecklingen Forskarhearing om nya svenskar och demokratin Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Fossilfria drivmedel för att minska transportsektorns klimatpåverkan – flytande, gasformiga och elektriska drivmedel inom vägtrafik, sjö- fart, luftfart och spårbunden trafik Offentlig utfrågning om konkurrens på lika villkor inom luftfarts- Offentlig utfrågning om trygghet och studiero i skolan Järnvägstunnlar och skogsbilvägar – en uppföljning av klimatan- Öppen utfrågning om för offentliga utfrågning om cybersäkerhet Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport finans- Regeringens resultatredovisningar i ett 20-årigt perspektiv – utgiftsområde 8 Migration Seminarium om Agenda 2030 Öppen utfrågning med anledning av Riksrevisorernas årliga rapport Öppet seminarium om Efter #metoo – hur går vi vidare? Offentlig utfrågning om fossilfria drivmedel för att minska Offentlig utfrågning om anpassning av väg och järnväg till ett för- Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande