eunbil · H80N4D7110 · 2020-11-23 00:00:00 — Informell videokonferens med EU:s ekonomi- och finansministrar Enligt den dagordning som presenterades . 1.Ändringar av rådets direktiv om administrativt samarbete i fråga om beskattning (DAC 7) EU:s ekonomi- och finansministrar ska behandla ett förslag till ändring av direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning. Formellt beslut om allmän inriktning om förslaget väntas genom skriftligt förfarande i rådet i samband med mötet. fick information om kommissionens förslag den Överläggning med skatteutskottet ägde rum . fick information om förslaget . Kommissionen presenterade ett förslag till ändring av direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning som en del av ett åtgärdspaket för rättvis och enkel beskattning. Förslaget består av två delar. Den första delen innebär att operatörer av digitala plattformar åläggs en rapporteringsskyldighet när det gäller uppgifter om säljare på plattformarna. Ett automatiskt utbyte av dessa uppgifter ska sedan kunna ske mellan behöriga myndigheter i medlemsstaterna. Kommissionen anser bl.a. att detta kommer att underlätta för skatteförvaltningarna att spåra och upptäcka beskattningsbara händelser. Den andra delen syftar till att förbättra det befintliga administrativa samarbetet i fråga om beskattning. Här föreslås bl.a. bestämmelser om gemensamma revisioner mellan medlemsstater och förbättringar av möjligheterna att identifiera skattskyldiga som en skattemyndighet får uppgifter om från en annan medlemsstat. Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2019/20:FPM66. Förslaget har behandlats på teknisk nivå och EU:s ekonomi- och finansministrar ska nu diskutera ordförandeskapets kompromissförslag för att enas om en allmän inriktning. Kommissionen föreslog initialt att bestämmelserna ska börja tillämpas . föreslås det att denna tidpunkt ska skjutas upp till . När det gäller genomförandet av bestämmelserna om gemensamma revisioner föreslås tidpunkten skjutas upp , dvs. Detta eftersom medlemsstaterna anser att det behövs mer tid för att genomföra direktivet nationellt. Förslag till svensk ståndpunkt stödjer arbete som syftar till att förhindra skatteflykt, skatteundandragande och skadlig skattekonkurrens. Skattemyndigheterna har svårt att få tillräcklig information för att kunna bedöma och kontrollera inkomster från aktiviteter som sker på digitala plattformar. En rapporteringsskyldighet och ett automatiskt utbyte av sådana uppgifter ökar möjligheterna att förhindra bl.a. bortfall av skatteintäkter. stödjer även att det lämnas förslag som syftar till att det redan väl fungerande administrativa samarbetet i fråga om beskattning görs ännu mer robust och effektivt, bl.a. när det gäller möjligheterna att identifiera relevanta skattskyldiga. kan därför stödja förslaget. Bestämmelserna i direktivet bör utformas så klart och tydligt som möjligt och ta hänsyn till skillnader i medlemsstaternas rättsordningar. Den administrativa bördan för såväl enskilda som myndigheter bör begränsas i den mån det kan göras utan att syftet förfelas. Regeringen ska därför verka för begränsningar i fråga om vilka säljare som ska omfattas av rapporteringen, t.ex. när det gäller säljare som omsätter varor i mindre utsträckning. 2 (11) Ordförandeskapet ska presentera en lägesrapport som redogör för rådets arbete med att stärka bankunionen, inklusive förhandlingarna om en gemensam insättningsgarantiförsäkring (). Detta sker halvårsvis i slutet av varje ordförandeskap. Den aktuella lägesrapporten har inte behandlats i tidigare. Den fullbordade bankunionen ska bestå av tre delar: en gemensam banktillsyn, en gemensam resolutionsmekanism och . Tillsynsmekanismen respektive resolutionsmekanismen, inklusive en resolutionsfond, finns på plats. Bankunionen är obligatorisk för medlemsstater som har euron som valuta medan övriga medlemsstater kan ansluta sig frivilligt. presenterade kommissionen ett förordningsförslag om . Förslaget innebär att det etableras en gemensam försäkringslösning för de nationella insättningsgarantierna som finns i de medlemsstater som deltar i bankunionen. Förhandlingar om förslaget har ännu inte avslutats. Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2015/16:FPM27. antog slutsatser om en färdplan för att slutföra bankunionen, inklusive . presenterade kommissionen ett meddelande om fullbordande av bankunionen, som bl.a. innehöll ett reviderat förslag om att stegvis införa , där det första steget skulle bestå endast av likviditetsstöd (lån med återbetalningsskyldighet), till skillnad från det ursprungliga förslaget där även slutliga förluster skulle absorberas av det gemensamma systemet. Meddelandet beskrivs närmare i faktapromemoria 2017/18:FPM19. Under det tyska ordförandeskapet har fyra möten ägt rum på teknisk nivå. Förutom har tre andra områden diskuterats, som identifierats som viktiga i en fullbordad bankunion. Dessa tre områden är: i) åtgärder för att förbättra krishanteringsramverket för banker, ii) starkare integration i den europeiska banksektorn och iii) regelmässig hantering av bankers 3 (11) exponeringar mot stater. Diskussioner har även skett i den högnivågrupp om som etablerade . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar åtgärder för att stärka den finansiella stabiliteten i bankunionen. Det är betydelsefullt inte minst då den nuvarande krisen innebär ytterligare utmaningar för europeiska banker. Det är dock viktigt att åtgärder som genomförs i syfte att stärka bankunionen tar hänsyn till konsekvenser för hela EU:s inre marknad och då även för de medlemsstater som inte deltar i bankunionen. Regeringen välkomnar att EU:s ekonomi- och finansministrar får en lägesuppdatering om hur arbetet med bankunionen fortskrider. a)Aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster, inklusive återhämtningspaketet för kapitalmarknaderna, översynen av referensvärdesförordningen och paketet för digitalisering av finanssektorn Ordförandeskapet väntas informera om hur arbetet går med aktuella lagstiftningsförslag om finansiella tjänster, inklusive återhämtningspaketet för kapitalmarknaderna, översynen av förordningen om referensvärden och paketet för digitalisering av finanssektorn. Överläggning med finansutskottet om återhämtningspaketet för kapitalmarknaderna ägde rum . Överläggning med finansutskottet om förordningen om referensvärden ägde rum . Överläggning med finansutskottet om lagstiftningsakterna i paketet för digitalisering av finanssektorn ägde rum . Samråd med om paketet för digitalisering av finanssektorn ägde rum . Förhandlingar med om återhämtningspaketet för kapitalmarknaderna väntas påbörjas eller . 4 (11) Förslagen beskrivs närmare i faktapromemoria 2019/20:FPM68. Förhandlingar med om översynen av förordningen om referensvärden väntas påbörjas , och slutföras . Förslaget beskrivs närmare i faktapromemoria 2019/20:FPM71. Förhandlingar i rådet om lagstiftningsakterna i paketet för digitalisering av finanssektorn har påbörjats. De strategier och lagstiftningsförslag som ingår i paketet för digitalisering av finanssektorn beskrivs närmare i faktapromemorior 2020/21:FPM12, 2020/21:FPM13, 2020/21:FPM14 och 2020/21:FPM15. 4.Slutsatser om kommissionens handlingsplan för kapitalmarknadsunionen EU:s ekonomi- och finansministrar ska behandla slutsatser om kommissionens nya handlingsplan för kapitalmarknadsunionen. Formellt beslut om att godkänna slutsatserna väntas genom skriftligt förfarande i rådet i samband med mötet. De aktuella slutsatserna har inte behandlats av tidigare. Överläggning med finansutskottet om kommissionens nya handlingsplan ägde rum . Samråd med ägde rum . Handlingsplanen presenterades och innehåller ett antal förslag på kommande åtgärder inom ramen för det fortsatta arbetet med kapitalmarknadsunionen. Handlingsplanen beskrivs närmare i faktapromemoria 2020/21:FPM12. I slutsatserna slår rådet bl.a. fast hur de olika åtgärderna som finns i handlingsplanen bör prioriteras. Rådet anser att de åtgärder som anses kunna stärka medlemsstaternas ekonomier i spåren av covid-19-krisen bör prioriteras högst. Därefter följer åtgärder som främjar konsumenters vilja att investera på kapitalmarknaden, men tillser att ett starkt 5 (11) Den tredje prioriteringen rör åtgärder som väntas göra kapitalmarknadsunionen globalt konkurrenskraftig. Slutligen uppmanar rådet kommissionen att arbeta vidare med mer komplexa, tidskrävande och strukturella reformer. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser på mötet och vid ett skriftligt förfarande i rådet och välkomnar det fortsatta arbetet med kapitalmarknadsunionen. 5.Den ekonomiska situationen och den europeiska planeringsterminen a)Kommissionens höstprognos EU:s ekonomi- och finansministrar ska få en presentation av kommissionens höstprognos som presenterades , följt av en diskussion om det ekonomiska läget. Årets höstprognos har inte tidigare behandlats av . Prognosen innehåller kommissionens bedömning av den ekonomiska utvecklingen –2022. Kommissionen uppskattar att EU:s BNP kommer att minska . Kommissionen bedömer vidare att ekonomin kommer att återhämta sig från det kraftiga fallet 2020 och växa 2022. Den årliga tillväxten har reviderats upp sedan kommissionens sommarprognos som presenterades . Kommissionen anger att anledningen till detta är att minskningen i ekonomisk aktivitet var lägre än väntat , och att ekonomin återhämtade sig snabbare än väntat . Utsikterna är fortsatt mycket osäkra då återhämtningen väntas bli gradvis och ojämn mellan länder, regioner och olika sektorer. Osäkerheterna kring prognosen bedöms vara särskilt stora under den aktuella prognosperioden och riskerna övervägande negativa. 6 (11) Kommissionen bedömer att det offentlig-finansiella sparandet i EU kommer att minska markant , i genomsnitt för medlemsstaterna, som den offentliga sektorns skuldsättning väntas öka betydligt. Detta till följd av automatiska stabilisatorer och de finanspolitiska åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna för att mildra effekterna av krisen. Kommissionen bedömer att de finanspolitiska åtgärderna väsentligt har bidragit till att dämpa de negativa ekonomiska effekterna av krisen. Gällande bedömer kommissionen att BNP kommer att minska 2020 och sedan öka 2021 och 2022. Kommissionen bedömer vidare att det offentlig-finansiella sparandet kommer minska till ett underskott på av BNP 2020 och 2021. väntas sparandet enligt kommissionen förbättras till ett underskott på av BNP. Därtill bedömer kommissionen att den offentliga sektorns skuldsättning kommer att uppgå till av BNP över prognosperioden. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar kommissionens höstprognos. Regeringen anser att utvecklingen pekar på vikten av att skapa finanspolitiskt utrymme i medlemsstaterna för att kunna möta kriser och säkerställa långsiktigt hållbara offentliga finanser, i linje med målen i . b)Rapporten om förvarningsmekanismen 2021 och rekommendationen om den ekonomiska politiken för euroområdet EU:s finans- och ekonomiministrar ska diskutera den årliga förvarningsrapporten och förslag till rekommendation till euroområdet. De aktuella rapporterna har inte tidigare behandlats av . Rapporterna utgör, tillsammans med den årliga hållbara tillväxtstrategin som publicerades , starten planeringstermin. Rapporterna kommer behandlas vidare i berörda rådskonstellationer . 7 (11) Kommissionens förvarningsrapport om makroekonomiska obalanser utgör starten på det årliga makroekonomiska obalansförfarandet. I rapporten redovisas kommissionens bedömning om det finns risk för makroekonomiska obalanser i medlemsstaterna och motiv till varför ett antal medlemsstater kommer att bli föremål för fördjupad granskning av kommissionen . Utifrån dessa granskningar kommer kommissionen att avgöra om makroekonomiska obalanser föreligger eller inte. I årets förvarningsrapport framgår att kommissionen gör bedömningen att tolv medlemsstater ska granskas däribland . Dessa länder har alla varit föremål för djupgranskning även . Kommissionens granskning av motiveras utifrån hushållens höga skuldsättning, bolån och stigande bostadspriser. Kommissionen lämnar förslag till rekommendation till euroområdet som helhet. anges i rekommendationen även vilka utmaningar och prioriteringar som bör behandlas i återhämtningsplaner för medlemsstater med euron som valuta. I rekommendationen uppmanas dessa medlemsstater bl.a. att fortsätta bedriva en expansiv finanspolitik men att återgå till en långsiktig hållbar finanspolitik när de ekonomiska förhållandena förbättrats. Därtill uppmuntras dessa medlemsstater att förstärka sina nationella institutioner, främja kompetenshöjande åtgärder på arbetsmarknaden och göra framsteg i fördjupningen av EMU. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen välkomnar förvarningsrapporten och kommande fördjupade granskningar, som kan bidra till att tidigt upptäcka makroekonomiska obalanser. Avseende fortsätter regeringen och berörda myndigheter att noga följa utvecklingen kring hushållens skuldsättning och bostadsmarknaden. De genomförda makrotillsynsåtgärderna, däribland amorteringskrav och buffertkrav för banker, har bidragit till att stärka motståndskraften för både banker och hushåll. 8 (11) Det finns skäl för att ge euroområdet som helhet visst fokus inom europeiska planeringsterminen, med tanke på dess särskilda utmaningar. Regeringen anser att det är viktigt att den europeiska planeringsterminen förblir ett ramverk för hela EU och att frågor som rör samtliga medlemsstater hanteras i fora där samtliga medlemsstater deltar. 6.Internationella skuldfrågor: Skuldlättnad a)Uppföljning av det extra G20-mötet mellan finansministrar och centralbankschefer EU:s ekonomi- och finansministrar ska få en återrapportering från G20- mötet mellan finansministrar och centralbankschefer som behandlade skuldfrågor. Ministrarna ska vidare behandla slutsatser om skuldlättnader för låginkomstländer, särskilt i . Formellt beslut om att godkänna slutsatserna väntas genom skriftligt förfarande i rådet i samband med mötet. De aktuella slutsatserna har inte behandlats i tidigare. Vid G20-mötet antogs ett ramverk som anger principer för genomförandet av potentiella, framtida skuldlättnader, där en behovsbedömning ska ske från fall till fall. Detta ramverk har även antagits av . Potentiella, framtida skuldlättnader motiveras av en ohållbar skuldsituation i en del låginkomstländer. I utkastet till slutsatser noterar rådet att risken för en ohållbar skuldsituation i flera låginkomstländer har ökat markant till följd av covid-19-krisen, och ger stöd till en samordnad internationell ansats för skuldlättnader. Rådet välkomnar bl.a. arbetet med det initiativ som togs av G20 och i samband med IMF och vårmöten om ett skuldmoratorium till låginkomstländer, Suspension Initiative (DSSI). Rådet välkomnar även den förlängning av DSSI som beslutades i samband med IMF och årsmöten . Rådet noterar också att ytterligare åtgärder kan bli nödvändiga och välkomnar därför det 9 (11) gemensamma ramverk för skuldlättnader utöver DSSI som G20 och har antagit. Rådet lyfter därtill fram behovet av brett deltagande på lika villkor, inklusive från privata fordringsägare. På ett generellt plan understryker rådet bl.a. vikten av skuldtransparens för att kunna göra rättvisande skuldhållbarhetsanalyser, samt fatta informerade beslut om eventuella skuldlättnader. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom utkastet till slutsatser om skuldlättnader på mötet och vid ett skriftligt förfarande i rådet. Regeringen stödjer G20:s och gemensamma ramverk för skuldlättnader och dess principer. Regeringen välkomnar att slutsatserna betonar vikten av skuldtransparens och ett brett deltagande i framtida potentiella skuldlättnader samt att detta ska ske genom en multilateral, koordinerad ansats. I det fall att det skulle bli aktuellt, anser regeringen att skuldavskrivningar ska ses som en sista utväg när länder inte kan återbetala sina skulder. Grundprincipen ska fortsatt vara att skulder återbetalas. Ordförandeskapet har inte redogjort för vad som väntas under denna dagordningspunkt. Kompletteras därmed när mer information finns att tillgå. 8.Europeiska revisionsrättens årsrapport om genomförandet av Europeiska unionens budget för Europeiska revisionsrätten ska presentera sin årsrapport om kommissionens genomförande av budget. ledamot i revisionsrätten, , presenterade årsrapporten för och finansutskottet . 10 (11) Årsrapporten innehåller en revisionsförklaring om räkenskapernas tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och korrekthet. I årsrapporten sammanfattas även revisionsrättens granskningar. Efter presentationen på det informella videomötet med EU:s ekonomi- och finansministrar kommer rapporten att diskuteras på rådsarbetsgruppsnivå. Vid möte väntas rådet besluta om en rekommendation till om kommissionen ska beviljas ansvarsfrihet för budgetgenomförandet för . Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen fäster stor vikt vid att de medel som hanteras av kommissionen, övriga EU-institutioner och medlemsstaterna förvaltas på ett korrekt och effektivt sätt. Revisionsrättens årsrapport utgör ett viktigt underlag för att säkerställa att så sker. Regeringen återkommer till i frågan om ansvarsfrihet. Prioriteringar för det italienska ordförandeskapet för G20 ska presentera sina prioriteringar inför deras ordförandeskap i G20 . Ingen information om prioriteringarna har ännu presenterats inför det informella mötet mellan EU:s ekonomi- och finansministrar. 11 (11)