urf · H8A5URF2 · 2020-12-16 00:00:00 — 6 § En ledamot, suppleant eller tillfällig ersättare i har rätt till sammanträdesarvode för sammanträden som infaller , och under tid då kammaren inte sammanträder. Detta gäller dock inte ordfö- randen och en vice ordförande i nämnden. En suppleant i som närvarar vid ett sammanträde utan att delta i de beslut som fattas under sammanträdet har rätt till sammanträdesar- vode bara om nämnden beslutar om det. bestämmer arvodets storlek. Arvode som inkomst av anställning 7 § Talmansarvode, ledamotsarvode och tilläggsarvode ska anses som inkomst av anställning enligt socialförsäkringsbalken och lagen (1991:1047) om sjuk- lön. Ledamoten ska i det sammanhanget anses som arbetstagare. 8 § En ledamot har rätt till ledamotsarvode och tilläggsarvode vid ledighet som understiger en månad. Om ledigheten uppgår till minst en månad har ledamoten rätt till arvode under ledigheten bara om den beror på offentligt uppdrag, sjukdom, föräldraledighet, vård av närstående eller fullgörande av Med ett offentligt uppdrag avses ett uppdrag som ges av eller regeringen eller av någon annan efter bemyndigande av eller rege- En anställning utgör inte ett offentligt uppdrag. Arvodesavdrag och ersättning vid sjukfrånvaro och föräldrale- 9 § Vid sjukfrånvaro och föräldraledighet ska det göras avdrag på talmansarvode, ledamotsarvode, tilläggsarvode och arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myn- digheter och organ i enlighet med vad bestämmer. 10 § Vid sjukfrånvaro och föräldraledighet har en ledamot rätt till ersättning i enlighet med vad bestämmer. Arvodesavdrag på ledamotens egen begäran 11 § Om en ledamot av något annat skäl än som anges i 9 och 10 §§ har bevil- jats ledighet än en månad under tid då arbetsplenum pågår, ska det på ledamotens begäran göras kalenderdagsavdrag för på ledamots- arvode, tilläggsarvode och arvoden enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Ersättning för förlorad semester 12 § En ersättare har rätt till ersättning för förlorad semester. lämnas endast för den tid som understiger per tolvmånaderspe- Ersättning för kostnader för tjäns- En ledamot har rätt till ersättning En ledamot har rätt till ersättning för sina kostnader för tjänsteresor. för sina kostnader för en tjänsteresa. Med en tjänsteresa avses en resa som en ledamot gör som ett led i ut- övningen av sitt uppdrag som riks- dagsledamot och som påbörjas på tjänstestället, under en pågående En enskild utrikes tjänsteresa ska vara av värde för fullgörandet av riksdagsuppdraget.Riksdagsförvaltningen fastställer för varje valperiod ett belopp som en ledamot får använda för sådana re- sor.En ersättare som under en valpe- riod har tjänstgjort eller ska tjänst- göra under sammanlagt har rätt att använda de medel som den or- dinarie ledamoten disponerar för en- skilda utrikes tjänsteresor. tjänsteresa eller på en förrättningsort samt avslutas vid tjänstestället eller på en förrättningsort. Ledamotens bostad på folkbokfö- ringsorten enligt folkbokföringslagen (1991:481) är att betrakta som leda- motens tjänsteställe vid tillämp- ningen av lagen. Rätten till ersättning enligt 2 § gäller för 1.en ledamot som tillträder sitt uppdrag vid ett riksdagsval från och med den dag då fast- ställt valresultatet, 2.en ledamot som tillträder sitt uppdrag under en pågående valpe- riod från och med den dag då Val- myndigheten utsett honom eller henne till ledamot, och 3.en ersättare från och med den dag då utfär- dar bevis om att ersättaren ska utöva uppdrag som riksdagsledamot. Riksdagsstyrelsen fastställer för varje valperiod ett belopp som en le- damot får använda för enskilda utri- kes tjänsteresor. Medel som inte har använts till sådana tjänsteresor ska föras tillbaka till Riksdagsförvalt- ningen. om resan inte är av värde för fullgörandet av riksdagsuppdraget, eller2. om samråd som Riksdagsför- valtningen bestämmer inte har skett.En ansökan ska vidare avslås om avråder från alla resor till landet eller området, om det inte finns särskilda skäl som motiverar att resan likväl genomförs.Talmannen beslutar om sina tjäns- teresor.En ledamot beslutar om sina 1. inrikes tjänsteresor,2. enskilda utrikes tjänsteresor till länder som ingår i Europeiska ekono- miska samarbetsområdet, kandidat- länder och potentiella kandidatlän- der för medlemskap i un- ionen, samt3. enskilda utrikes tjänsteresor till andra länder och områden som Riks- dagsförvaltningen bestämmer.Riksdagsförvaltningen, eller den som förvaltningen bestämmer, beslu- tar efter ansökan om enskilda utrikes tjänsteresor som inte omfattas av andra stycket. Talmannen beslutar själv om sina som förvaltningen bestämmer beslu- tar om en ledamots enskilda utrikes tjänsteresor till länder som inte ingår i Europeiska ekonomiska samarbets- området, inte har ansökt om medlem- skap i Europeiska unionen och inte är att betrakta som potentiella kandidat- En ledamot får själv besluta om övriga tjänsteresor och om resor en- ligt 2 och 3 §§. Därefter upphör rätten till ersättning.Färdmedel ska väljas med hänsyn till kostnads-, tids-, miljö- och säker- hetsaspekter.Begäran om ersättning för resekost- naderResekostnader ersätts med den faktiska kostnaden för resan. med eget fordon ersätts dock i enlig- het med vad bestämmer.Kostnader för övernattning ersätts inte vid tjänsteresa inom från tjänstestället, om inte övernattningen sker vid konferens med utskott, dele- gation, kommitté eller liknande inom eller konferens inom en partigrupp i riksdagen.6 a §Om ledamoten inte kan visa vilka utgifter han eller hon har haft för övernattning, betalas ersättning med halva maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomstskattelagen (1999:1229). Sådan ersättning lämnas dock inte om ledamoten har övernattat på tåg, far- tyg eller flygplan eller om annan myn- dighet, trafikföretag eller motsva- rande har tillhandahållit ledamoten fri övernattning. Resekostnadsersättning lämnas med ett belopp som motsvarar den faktiska kostnaden för resan. Kostna- den för resa med eget fordon såsom bil, förmånsbil, motorcykel eller båt, och som ledamoten har rätt till ersätt- ning för enligt detta kapitel, ersätts dock med ett belopp som Riksdags- förvaltningen bestämmer. Färdmedel ska väljas med hänsyn till kostnads-, tids- och miljöaspekter. Resenären ska efter en av- slutad resa ge in en reseräkning till , dock senast efter det att resan avslu- tades. Dagtraktamente vid inrikes tjänsteresa till en annan ort än 1 § En ledamot har rätt till traktamente vid en inrikes tjänsteresa till en annan ort än om orten är belägen mer än från ledamotens tjänste- ställe och innefattar övernattning (dagtraktamente). Traktamente betalas för varje hel dag som tas i anspråk för tjänsteresan. Beloppet uppgår till en etthundratjugondedel av prisbasbeloppet avrundat till närmaste tiotal kronor. Om tjänsteresan har påbörjats eller senare på avresedagen eller har avslutats eller tidigare på hemresedagen har ledamoten rätt till ett halvt traktamente. Om ledamoten har fått fria måltider under tjänsteresan ska traktamentet minskas med det belopp som bestämmer (måltidsav- drag) under förutsättning att måltiden inte obligatoriskt ingår i priset för trans- porten på allmänna transportmedel. 2 § En ledamot har rätt till traktamente vid en tjänsteresa till om han eller hon har sitt tjänsteställe mer än från och resan innefattar övernattning i (Stockholmstraktamente). Ledamoten har inte rätt till Stockholmstraktamente för dagar som berättigar till dagtrakta- mente eller utlandstraktamente enligt 1 eller 3 §§. Stockholmstraktamente betalas för varje hel och halv dag som tjänsteresan tar i anspråk och motsvarar halva maximibeloppet enligt 12 kap. 11 § inkomst- skattelagen (1999:1229) avrundat till närmaste tiotal kronor. Stockholmstrak- tamentet ska inte reduceras med måltidsavdrag. 3 § En ledamot har rätt till traktamente vid en tjänsteresa till en ort utanför gränser som är belägen mer än från ledamotens tjänsteställe och innefattar övernattning (utlandstraktamente). Traktamentet motsvarar nor- malbeloppet enligt 12 kap. 11 § andra stycket inkomstskattelagen (1999:1229). Vad som anges i 1 § andra stycket andra meningen och tredje stycket gäller även för utlandstraktamente. Vid en sådan tjänsteresa som anges i första stycket har en ledamot rätt till ett förrättningstillägg i enlighet med vad bestämmer. Dagtillägg vid utrikes tjänsteresa som inte innefattar övernattning 4 § En ledamot har vid en tjänsteresa till en ort utanför gränser som är belägen mer än från hans eller hennes tjänsteställe men som inte innefattar övernattning rätt till ett dagtillägg i enlighet med vad Riksdagsför- valtningen bestämmer. 5 § En begäran om traktamente ska ges in skriftligen till Riksdagsförvalt- ningen efter det att resan avslutats, dock senast . Därefter upphör rätten till traktamente. 6 kap. Övernattningsbostad och logiersättning Rätt till övernattningsbostad i bostadsbestånd 1 § En ledamot som har sitt tjänsteställe mer än från har rätt till en övernattningsbostad i bostadsbestånd. 2 § En ledamot som har rätt till övernattningsbostad men som sällan behöver övernatta i kan skriftligen avstå från den rätten och i stället vid ett fåtal tillfällen få ersättning för hotellövernattning eller tillgång till motsva- rande boende i . 3 § En ersättare som har rätt till övernattningsbostad ska använda den ordinarie ledamotens övernattningsbostad om det är möjligt. 4 § Om inte kan tillhandahålla en ledamot som har rätt till övernattningsbostad en bostad i förvaltningens bostadsbestånd, eller om det till följd av ledamotens personliga förhållanden finns särskilda skäl, har han eller hon rätt till ersättning för eget boende inom från (logiersättning). Logiersättning betalas med högst det belopp som Riksdagsför- valtningen bestämmer. Logiersättning lämnas inte med anledning av avtal som har ingåtts med en juridisk eller fysisk person som är att anse som närstående till ledamoten. 5 § Vid ledighet som uppgår har ledamoten rätt till logiersättning under ledigheten. Om ledigheten överstiger har ledamoten rätt till logiersättning bara om det finns särskilda skäl. Beslut om rätt till övernattningsbostad eller logiersättning 6 § prövar efter ansökan om en ledamot har rätt till övernattningsbostad eller logiersättning. 7 § beslutar om vilka övernattningsbostäder som ska ställas till respektive partigrupps förfogande. Övernattningsbostäderna ska fördelas i proportion till antalet ledamöter i en partigrupp som har rätt till över- nattningsbostad. 8 § Partigrupperna fördelar övernattningsbostäderna bland de ledamöter som enligt beslut har rätt till en sådan bostad. 9 § En ledamot disponerar övernattningsbostaden i den vecka då öppnas till och med den dag då riksdagsuppdraget upp- hör, om inte annat följer av 10–14 §§. 10 § Vid ledighet som uppgår till en månad eller mer disponerar ledamoten inte övernattningsbostaden under ledigheten. 11 § En ledamot som lämnar uppdraget ska flytta ut ur övernattningsbostaden senast efter det att uppdraget upphörde. 12 § En ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie riksdagsval ska flytta ut ur övernattningsbostaden valåret. En ledamot som inte kandiderar vid ett extra val ska flytta ut ur övernatt- ningsbostaden senast efter valdagen. 13 § En ledamot som inte blir återvald vid ett riksdagsval ska flytta ut ur över- nattningsbostaden senast efter valdagen. 14 § En ersättare ska flytta ut ur övernattningsbostaden när den ordinarie le- damoten återkommer från sin ledighet. 15 § En övernattningsbostad får inte upplåtas till någon annan. 16 § En ledamot är skyldig att ersätta skador i en övernattningsbostad utöver normalt slitage som orsakas uppsåtligen eller av oaktsamhet då han eller hon disponerar över bostaden. Detsamma gäller om inventarier i övernattningsbostaden som tillhör skadas eller går för- lorade. Ersättningsansvaret enligt första stycket gäller även skador och förluster som orsakas av någon som vistas i övernattningsbostaden med ledamotens samtycke. 17 § En ledamot är skyldig att ersätta kostnader som uppstår på grund av att han eller hon inte har uppfyllt sin skyldighet att städa övernattningsbostaden vid utflyttning och att transportera bort sina tillhörigheter. Arbetsrum samt teknisk och elektronisk utrustning 1 § En ledamot har rätt till ett arbetsrum i . 2 § En ersättare ska använda den ordinarie ledamotens arbetsrum om det är möjligt. 3 § beslutar om vilka arbetsrum som ska ställas till re- spektive partigrupps förfogande. Partigruppen fördelar arbetsrummen bland ledamöterna i gruppen. 4 § Rätten att använda ett arbetsrum gäller i den vecka då öppnas till och med den dag då uppdraget upphör, om inte annat följer av 5–9 §§. 5 § Vid ledighet som uppgår till minst en månad disponerar ledamoten inte över arbetsrummet under ledigheten. 6 § En ledamot som lämnar uppdraget ska flytta ut ur ar- betsrummet senast efter det att uppdraget upphörde. 7 § En ledamot som inte kandiderar vid ett ordinarie val ska flytta ut ur arbets- rummet valåret. Ledamoten får dock behålla arbetsrummet efter den tidpunkten så länge som det är nödvändigt för att han eller hon ska kunna utöva riksdagsuppdraget. 8 § En ledamot som inte kandiderar vid ett extra val ska flytta ut ur arbetsrum- met senast efter valdagen. 9 § En ledamot som inte blir återvald vid ett riksdagsval ska flytta ut ur arbets- rummet senast efter valdagen. 10 § Ett arbetsrum får inte upplåtas till någon annan. 11 § En ledamot är skyldig att ersätta skador i ett arbetsrum utöver normalt slitage som orsakas uppsåtligen eller av oaktsamhet då han eller hon disponerar över arbetsrummet. Detsamma gäller om inventarier och annan utrustning i arbetsrummet som tillhör skadas eller går förlorade. Teknisk och elektronisk utrustning 12 § En ledamot har rätt till den tekniska och elektroniska utrustning som be- hövs för att utöva riksdagsuppdraget i enlighet med vad bestämmer. 13 § Vid ledighet får ledamoten behålla den tekniska och elektroniska utrust- ningen. Ledamoten ska dock på begäran lämna tillbaka utrustningen till Riks- dagsförvaltningen under ledigheten om det finns särskilda skäl för det. 14 § får ersätta kostnader som en ledamot har för att han eller hon inom riksdagsuppdraget använder någon annan teknisk utrust- ning än den som tillhandahålls av . Rätten till barnverksamhet gäller till och med den dag då riksdagsupp- Underlaget för pensionsrätten ut- Underlaget för pensionsrätten ut- talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, 1. talmansarvode enligt 3 kap. 1 §, ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, 2. ledamotsarvode enligt 3 kap. 2 §, tilläggsarvode enligt 3 kap. 3. tilläggsarvode enligt 3 kap. 2–4 §§, och 3–5 §§, och 4.arvode enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Vid beräkningen av underlaget ska Vid beräkningen av underlaget ska till arvoden enligt 1–4 läggas avdrag till arvoden enligt 1–4 läggas avdrag som gjorts enligt 3 kap. 7 och 8 §. som gjorts enligt 3 kap. 9 §. Om en ledamot under en månad har fått sjukpension, och då inte har haft rätt till arvode enligt första stycket, utgörs underlaget för pensionsrätten i stället av det arvode som ligger till grund för sjukpensionen, omräknat med En ledamot som lämnar riksdags- uppdraget har, för att kunna övergå till förvärvsarbete, rätt till stödåtgärder i enlighet med vad bestäm- mer. förändringen av inkomstindex mellan det år arvodet avser och det år pens- ionsrätten avser. Arvode som avses i 16 § är Arvode som avses i 16 § är talmansarvode enligt 2 kap. 1 §, talmansarvode enligt 3 kap. 1 §, ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 §, ledamotsarvode enligt 3 kap. 2 §, tilläggsarvode enligt 3 kap. tilläggsarvode enligt 3 kap. 2–4 §§, 3–5 §§, 4.arvode enligt 1 § 1–4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ, 5.arvode enligt 2 kap. 2 § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till ledamöter av , och 6.arvode till statsråd, om statsrådstid inräknas enligt 18 §. Den som vill ha ålderspension ska Ansökan om utbetalning av ål- ansöka om det hos Statens tjänste- derspension görs hos Statens tjänste- Ålderspension kan tidigast betalas från och med den månad då ansökan kommer in till . Den som vill ha sjukpension ska Ansökan om utbetalning av sjuk- ansöka om det hos Statens tjänste- pension görs hos Statens tjänstepens- Sjukpension lämnas inte tillbaka än före ansök- ningsmånaden. Den som vill ha efterlevandepens- ion ska ansöka om det hos Statens Efterlevandepension lämnas inte tillbaka än före ansökningsmånaden. När en ledamot som inte har fyllt lämnar ska Riks- dagsförvaltningen erbjuda honom el- ler henne ett stöd för att kunna övergå till förvärvsarbete. På- gående utbetalning ska upphöra un- der den tiden.När ledamoten på nytt lämnar ska tidigare beslut om in- komstgaranti omprövas. Om ledamo- ten då har rätt till inkomstgaranti un- der eller med ett högre be- lopp ska det fattas ett nytt beslut om inkomstgarantin. I annat fall gäller tidigare beslut. En ledamot som har tjänstgjort som statsråd får tillgodoräkna sig vid beräkningen av den sammanlagda respektive samman- hängande tiden i om han eller hon har avgått från statsrådsbe- fattningen innan 1. rätt till inkomstgaranti enligt för- ordningen (2016:1022) om inkomst- garanti, tjänstepension och vissa för- säkringsförmåner för statsråd har in- trätt, eller 2. rätt till inkomstgaranti eller mot- svarande förmåner enligt äldre före- skrifter har inträtt. Inkomstgarantin betalas ut efter ansökan enligt 28 § från och med den dag då arvodet upphör och gäller, med de begränsningar som framgår av 8 § första stycket, 8 § andra stycket 1 och 2 och 20 §, till och med måna- den innan den månad då ledamoten fyller eller, om ledamoten avli- der , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Om ledamoten återinträder som ledamot upphör och förskjuts garan- tin för den tid uppdraget varar. 2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG2020/21:URF2 Om det finns särskilda skäl får Om det finns särskilda skäl får den tid under vilken garantin gäller den tid under vilken inkomstgaran- enligt 8 § första stycket och 8 § tin gäller enligt 8 § första stycket andra stycket 1 och 2 förlängas med och 8 § andra stycket 1 och 2 för- I ett sådant beslut kan längas med högst . garantin bestämmas till ett lägre be- beslut kan inkomstgarantin bestäm- mas till ett lägre belopp. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl ska hänsyn tas till 1. om och hur ledamoten har ut- nyttjat de stödåtgärder som avses i 3 § eller vilka åtgärder han eller hon annars har vidtagit för att övergå till förvärvsarbete, och 2. ledamotens personliga och Underlaget för beräkningen av inkomstgarantin utgörs av följande arvoden som betalas ut vid avgångstillfället: 1. ledamotsarvode enligt 3 kap. 1 § 1. ledamotsarvode enligt 3 kap. 2 § 2. tilläggsarvode enligt 3 kap. 2– 2. tilläggsarvode enligt 3 kap. 3– 4 §§, och 5 §§, och 3.månatliga arvoden enligt 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. Från och med det sjätte garantiåret beräknas inkomstgarantin bara på det ledamotsarvode som betalades vid avgångstillfället. Talmannens arvode vid avgångstillfället utgör underlag för beräkningen av hans eller hennes inkomstgaranti. ska be- sluta om en ledamots rätt till inkomst- garanti när ledamoten har lämnat . beslutar efter skriftlig ansökan om 1.förlängning av inkomstgaranti enligt 9 §, 2.inkomstgaranti vid partiell sjuk- eller aktivitetsersättning enligt 10 §, 3. efterlevandeskydd enligt 22–23 3. efterlevandeskydd enligt 22 och 23 §§, och 4. eftergift enligt 35–36 §§. 4. eftergift av återkrav och ränta till följd av beslut om jämkning. beslutar även i frågor om jämkning av in- komstgaranti enligt 20 §. Beslut om förmåner enligt första stycket 1–3 kan inte beviljas för längre tid tillbaka än före ansökningsmånaden. När en ledamot har lämnat riksda- I samband med att en ledamot uppgifter som nämnden behöver för nämnd lämna de uppgifter som att kunna fastställa ledamotens rätt nämnden behöver för att kunna fast- till inkomstgaranti enligt bestämmel- ställa ledamotens rätt till inkomstga- serna i detta kapitel. ranti enligt bestämmelserna i detta ska på begäran till över- lämna de uppgifter som en tidigare ledamot har lämnat till förvaltningen enligt Om inkomstgarantin har betalats Om inkomstgaranti har betalats ut ut med ett för högt belopp ska garan- med ett för högt belopp ska garantit- titagaren betala tillbaka mellanskill- garen betala tillbaka mellanskillna- Detsamma gäller om garantin Detsamma gäller om garantin Ett belopp som ska beta- Ett belopp som ska beta- las tillbaka ska, när det är lämpligt, i las tillbaka ska, när det är lämpligt, i stället avräknas mot kommande utbe- stället avräknas mot kommande utbe- talningar av inkomstgarantin. talningar av inkomstgarantin. Avräkning enligt första stycket får inte ske förrän beslutet har vunnit laga kraft. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. tar om återkrav och eftergift av ett så- Om inkomstgarantin har betalats Om inkomstgaranti har betalats ut ut med ett för högt belopp och mel- med ett för högt belopp och mellan- lanskillnaden inte har betalats tillbaka skillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att ett krav inom efter det att ett krav på återbetalning har framställts, ska på återbetalning har framställts, ska garantitagaren betala ränta enligt 6 § garantitagaren betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) för tid därefter räntelagen (1975:635) för tid därefter till dess betalning sker. till dess betalning sker. ska gälla om garantin ska gälla om garantin har jämkats. Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Bestämmelserna i första stycket gäller också om garantitagaren för- summat att lämna uppgifter som be- hövs för att kunna bestämma det be- lopp som ska betalas tillbaka. I ett så- dant fall ska ränta tas ut från den dag då uppgifterna senast skulle ha läm- nats in. Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Bestämmelserna i första stycket gäller också om garantitagaren för- summat att lämna uppgifter som be- hövs för att kunna bestämma det be- lopp som ska betalas tillbaka. I ett så- dant fall ska dock ränta enligt 5 § rän- telagen tas ut från den dag då uppgif- terna senast skulle ha lämnats in. Den som är återbetalningsskyldig enligt 35 och 36 §§ ska betala ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) på det återkrävda beloppet om det 1.har träffats ett avtal om avbetal- ningsplan med den återbetalnings- skyldige, eller 2.om den återbetalningsskyldige har medgetts anstånd med betal- ningen. Ränta ska beräknas från den dag då avtalet om avbetalningsplan träf- fades eller anståndet medgavs. Ränta ska dock inte betalas för tid innan återkravet har förfallit till betalning. När en ledamot som inte har fyllt lämnar ska Riks- dagsförvaltningen erbjuda honom el- ler henne ett stöd för att kunna övergå till förvärvsverksamhet. En ledamot som lämnar riksdags- uppdraget har, för att kunna övergå till förvärvsarbete, rätt till stödåtgärder i enlighet med vad bestäm- mer. Den som har varit ledamot av har rätt till ekonomiskt omställ- ningsstöd 1.i tre månader, om ledamoten har tillhört under en samman- hängande tid om , 2.i sex månader, om ledamoten har tillhört under en samman- lagd tid om , Om en tidigare ledamot som har ett gällande beslut om ekonomiskt omställningsstöd återinträder i riks- dagen förskjuts det ekonomiska om- ställningsstödet med som mots- varar den nya tjänstgöringstiden. På- gående utbetalning ska upphöra un- der den tiden.När ledamoten på nytt lämnar ska tidigare beslut om eko- nomiskt omställningsstöd omprövas. Om ledamoten då har rätt till ekono- miskt omställningsstöd eller med högre belopp än enligt 3.i ett år, om ledamoten har tillhört om , eller 4.i två år, om ledamoten har tillhört om . går till av det arvode som det uppgår till av talman- avses i 3 kap. 1 §. sarvodet enligt 3 kap. 1 § eller leda-