eunbil · H70N4D3D90 · 2020-01-01 00:00:00 — Kommenterad dagordning för det informella videoministermötet för justitie- och inrikesministrar den 4–. Nedan kommenterad dagordning baseras på en preliminär dagordning som presenterats inför det informella videoministermötet för justitie- och inrikesministrar den 4–. Förordningen om överlåtelser av fordringar (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Riktlinjedebatt om preliminärt följande tre frågor: (i) förslagets icke-retroaktiva effekt, (ii) novation samt (iii) förslagets universella tillämpning. Dokument: 5285/2020 (bifogas) dokument: Faktapromemoria 2017/18:FPM65, Kommissionens förslag KOM (2018) 96, 14498/18 JUSTCIV 285 ECOFIN 1088 EJUSTICE 156 COMPET 798 CODEC 2058 IA 385, 9562/19 JUSTCIV 127 ECOFIN 512 EJUSTICE 83 COMPET 423 CODEC 1129 IA 162, samt 6664/20 ECOFIN 172 EF 37 JAI 234 behandlad vid samråd med : samt . En annotering gavs in till inför möte . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: Information till civilutskottet . Överläggning med civilutskottet . Kommissionen presenterade förslaget till förordning om tillämplig lag för rättsverkan gentemot tredje man av överlåtelser av fordringar. Förslaget är en del av kommissionens handlingsplan för en kapitalmarknadsunion och syftar till att skapa en klarhet och förutsägbarhet i frågan om vem som äger en fordran efter en gränsöverskridande transaktion. För en närmare redovisning av förslaget hänvisas till faktapromemorian 2017/18: FPM65. antog sin ståndpunkt i första behandlingen. Det är utskottet för rättsliga frågor () som har ansvaret för behandlingen. Förhandlingar pågår i rådsarbetsgruppen för civilrättsliga frågor. Den första frågan går ut på att ministrarna inbjuds att ge sin syn på att förordningen inte ska ha retroaktiv effekt. Kommissionens förslag innebär en retroaktiv tillämpning. Innebörden är att den lag som utpekas som tillämplig enligt förordningen avgör en prioritetskonflikt mellan alla som gör anspråk på att ha förvärvat sakrättsligt skydd till fordran (dvs. äganderätten till fordran) både före och efter förordningens ikraftträdande. Många medlemsstater har fört fram att en sådan retroaktiv tillämpning av förordningen skulle stå i strid mot principen om skydd för rättigheter som förvärvats på ett legitimt sätt och även mot principen om rättssäkerhet. Den andra frågan är om novation. Mycket förenklat innebär novation normalt att i stället för att överlåta ett avtal skapas ett nytt avtal med motsvarande innehåll. Med beaktande av att ytterligare arbeta i denna fråga är nödvändig på teknisk nivå inbjuds ministrarna att uttrycka sina eventuella preliminära åsikter om förordningen ska innehålla bestämmelser om prioritetskonflikter som involverar novation. Flera medlemsstater har uttryckt uppfattningen att novation inte ska omfattas av förordningen. Enligt ett skäl i förordningen omfattas inte novation. Det finns dock några artiklar i förslaget som ändå relaterar till novation. Det har därför uppstått tvivel om novation omfattas av förslaget eller inte. Den typ av novation som några av artiklarna i förordningen relaterar till innebär att ett avtal överlåts till en förvärvare som inte bara övertar överlåtarens rättigheter (t.ex. fordringar) utan även dennes skyldigheter. I en sådan novation ligger också att det gamla avtalet ersätts med ett nytt. För att undvika missförstånd eller inblandning i regelverk som styr finansiella marknadsstrukturer anser ordförande att det bör övervägas om regler rörande prioritetskonflikter som involverar novation ska undantas från förordningen. Den tredje frågan innebär att ministrarna inbjuds att ge sin syn på att principen om universell tillämpning ska upprätthållas i förordningen. Den nationella lag som anvisas som tillämplig lag i förordningen för att avgöra vem som har äganderätten till en fordran kan vara lagen i en medlemsstat eller lagen i ett tredjeland. Motsvarande artiklar om en sådan s.k. universell tillämpning finns i I- och II förordningarna samt i andra EU-förordningar som innehåller regler om tillämplig lag, t.ex. EU:s arvsförordning. kan stödja dels att en retroaktiv tillämpning av förordningen ska exkluderas dels att principen om universell tillämpning ska upprätthållas. När det gäller frågan om novation är uppfattning att alla aspekter av novation ska undantas från förordningens tillämpningsområde. Konsekvenser av utbrottet av Covid-19 på det rättsliga området (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet: Dokument: 4899/2020 (bifogas) behandlad vid samråd med samt tidigare behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: en skriftlig rapport från videokonferensmötet mellan EU:s justitieministrar som ägde rum har överlämnats till . Information om konferensen har även lämnats till justitieutskottet (). stod det kroatiska ordförandeskapet värd för ett videokonferensmöte för att behandla Covid-19 utbrottets konsekvenser inom det rättsliga området. Man ville få en överblick över situationen. Ordförandeskapet har aviserat att man vid det kommande mötet vill följa upp diskussionen som ägde rum . Vid mötet fokuserade man på informations- och erfarenhetsutbyte. Medlemsstaterna redogjorde för nationella åtgärder. Det handlade bland annat om hur man under rådande situation arbetar inom domstolsväsendet och inom kriminalvården, men också om hur det gränsöverskridande rättsliga samarbetet fungerar. och en majoritet av medlemsstaterna betonade vikten av att rättsstatens principer respekteras. Åtgärder som vidtas på grund av pandemin får inte inskränka dessa principer eller grundläggande rättigheter som till exempel yttrandefrihet och pressfrihet. I övrigt såg man behov av att utbyta information även framöver, men att det gärna får ske på expertnivå. Man skulle då kunna fokusera på operativa utmaningar, bland annat gällande våld i hemmet samt rättsligt samarbete. Digital Rättvisa: elektroniska bevis (Sr ) a)Förhandlingar om ett avtal mellan och om gränsöverskridande tillgång till elektroniska bevis Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 9114/19, 9116/19, 6569/19, 6102/2019, 6102/2019 ADD 1, 9418/2018 och Fakta-PM (2017/18:FPM88). behandlad vid samråd med : , , , , , , och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet , , , , , , och . Rådet beslutade om allmän inriktning avseende kommissionens förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter respektive . Trepartssamtalen med kan förhoppningsvis inledas . En fråga som aktualiserades under förhandlingarna av förordningen är hur man ska hantera de motstridiga skyldigheter som kan uppstå för vissa tjänsteleverantörer med hänsyn till att de kan vara underkastade såväl som tredjelands lag, främst amerikansk sådan. En tjänsteleverantör som är etablerad i exempelvis , men erbjuder sina tjänster inom unionen, och som mottar en begäran om utlämnande av uppgifter enligt förslaget till förordning kan vara förhindrad att lämna ut dessa med hänsyn till amerikansk lagstiftning. Vidare har antagit en lag (den s.k. US Cloud Act) som innebär att amerikanska tjänsteleverantörer i regel ska vara skyldiga att följa en begäran från amerikanska myndigheter att lämna ut uppgifter, oavsett var sådana uppgifter finns Detta kan komma i konflikt med europeiska regler om bland annat dataskydd. ger den amerikanska lagen möjligheter att ingå bilaterala avtal med andra stater om bland annat under vilka förutsättningar myndigheter i andra stater får begära ut elektronisk bevisning direkt från företag i . Den amerikanska lagstiftningen kan således påverka möjligheterna att få tillgång till elektronisk bevisning för de brottsbekämpande myndigheterna i . Mot den bakgrunden beslutade medlemsstaterna vid att ge kommissionen i uppgift att förhandla fram ett EU-gemensamt avtal med på detta område. Enligt mandatet ska de övergripande målen med förhandlingarna med vara att säkerställa att den slutliga utformningen av avtalet tar itu med de lagkonflikter som kan uppstå, att skyddet för bland annat grundläggande fri- och rättigheter och dataskydd upprätthålls samt att avtalet återspeglar och är förenligt med den slutliga utformningen av e-bevisningslagstiftningen inom EU. Förhandlingarna mellan och befinner sig fortfarande i ett tidigt stadium och några konkreta resultat från förhandlingarna finns således ännu inte att rapportera. Enligt det förhandlingsmandat medlemsstaterna gett till kommissionen ska förhandlingarna föras i nära samråd med medlemsstaterna genom bland annat möten och återrapportering. b) Förhandlingar om ett andra tilläggsprotokoll till konventionen om IT-brottslighet Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu presenterats något dokument för behandlingen i rådet. dokument: 9114/19, 9116/19, 6569/19, 6102/2019, 6102/2019 ADD 1, 9418/2018 och Fakta-PM (2017/18:FPM88). behandlad vid samråd med : , , , , , , och . behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: information till justitieutskottet , , , , , , och . Rådet beslutade om allmän inriktning avseende kommissionens förslag till en förordning om e-bevisning respektive ett direktiv om juridiska representanter respektive . Trepartssamtalen med kan förhoppningsvis inledas . Parallellt med förhandlingar om tillgång till e-bevisning inom EU pågår ett arbete inom med att ta fram ett andra tilläggsprotokoll till den s.k. Budapestkonventionen (konvention om it-brottslighet), där bland annat ungefär samma frågor är tänkta att regleras som i EU-förordningen. Eftersom ännu inte har tillträtt konventionen (eller det första tilläggsprotokollet) får vi enbart delta i förhandlingarna som observatörer. Vid beslutade medlemsstaterna att ge kommissionen ett mandat att förhandla på EU:s vägnar i förhandlingar beträffande det andra tilläggsprotokollet. Enligt mandatet är det övergripande målet för förhandlingsarbetet att säkerställa att tilläggsprotokollet stämmer överens med EU-lagstiftningen särskilt vad gäller utredningsbefogenheter som beviljas parter utanför EU, säkerställa respekten för bland annat grundläggande fri- och rättigheter, samt vara förenligt med förslaget till förordning om e-bevisning i dess slutliga antagna form. Det anges särskilt att EU inte bör motsätta sig att det i det andra tilläggsprotokollet införs ytterligare skyddsåtgärder och skäl för avslag än i förslaget till förordning om e-bevisning. EU är inte part till konventionen och har precis som endast observatörsstatus och saknar rösträtt. De enskilda medlemsstaterna kommer därför att behöva ratificera tilläggsprotokollet för att bli bundna av det. Ett relativt aktivt förhandlingsarbete pågår just nu av det andra tilläggsprotokollet inom , även om den pågående pandemin har medfört vissa begränsningar av arbetet. Förhandlingarna av det andra tilläggsprotokollet är planerade att pågå fram till slutet av 2020. Utlämning av EU-medborgare till tredjeländer (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: 5231/20 (bifogas) dokument: 6274/20 Många EU-medlemsstater har nationell lagstiftning som förbjuder utlämning av egna medborgare till tredje land. Detta bygger på en gammal princip om att det land som inte utlämnar egna medborgare själv ska ta hand om lagföringen. Motsvarande förbud finns normalt inte för att utlämna andra EU-medborgare till tredje land. Mellan EU:s medlemsstater har utlämningsförfarandet ersatts av regelverket om en europeisk arresteringsorder. EU:s medlemsstater kan inte vägra att överlämna egna medborgare till en annan EU-medlemsstat. Frågan hur en EU-medlemsstat ska förhålla sig till en utlämningsframställan från tredje land avseende en medborgare i en annan EU-medlemsstat har prövats av . Det domstolen sagt är bland annat att medborgarskapsstaten ska få möjlighet att utfärda en europeisk arresteringsorder i syfte att själv kunna lagföra sin medborgare, innan utlämning till tredje land kan ske. saknar dock medborgarskapsstaten denna möjlighet, till exempel om det brott som framställan om utlämning avser inte är kriminaliserat. Anledningen till att frågan lyftes inför är att det framkommit exempel där framställningar från tredjeland om utlämning av EU-medborgare missbrukats och använts för att lagföra politiska brott. Syftet var att i samband med rådets möte ge ett mandat för fortsatta diskussioner på teknisk nivå. Dagordningspunkten ströks dock från mötet och medlemsländerna lämnade i stället skriftliga kommentarer. har redovisat sina erfarenheter på detta område skriftligen i enlighet med nedan angivna ståndpunkt. Ordförandeskapet har presenterat ett dokument inför mötet den 4–, som sammanfattar de synpunkter som medlemsstaterna lämnat skriftligen. De flesta medlemsstater har liten eller ingen erfarenhet av denna typ av missbruk men tycks på det stora hela dela uppfattning om denna fråga. Ordförandeskapet efterlyser i dokumentet medlemsstaternas uppfattning kring om ytterligare åtgärder behövs på EU-nivå för att reglera eller klargöra situationen. Ordförandeskapet efterlyser också medlemsstaternas godkännande till att bjuda in Europeiska rättsliga nätverket och Eurojust att analysera hur medlemsstaternas hantering av dessa situationer sker i praktiken för att kunna ta ställning till behovet av att Kommissionen tar fram ytterligare riktlinjer på detta område. delar andra medlemsstaters oro över missbruk av utlämningsförfarandet men vill också framhålla att internationella åtaganden måste respekteras. ser ett behov av att information om misstankar om missbruk kan delas mellan medlemsstaterna så att en felaktig begäran kan avslås. bedömer att denna fråga bör hanteras enhetligt inom EU och situationen bör klargöras genom fortsatta diskussioner på teknisk nivå. Eurojust/Europeiska rättsliga nätverkets bistånd i dessa diskussioner kan välkomnas. 5.Övriga frågor (Sr ) a)Aktuella lagstiftningsförslag = Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet b)Videoministermöte för rättsliga och inrikes frågor mellan = information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om videoministermötet mellan och om rättsliga och inrikes frågor. c)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram = Föredragning av den tyska delegationen Avsikten med behandling i rådet Det inkommande ordförandeskapet kommer att presentera sitt arbetsprogram . Frågor som ministrarna kommer att bli informerade om skriftligen inför det informella videoministermötet den 4–. Ingen diskussion planeras vid mötet. Inrättande av den Europeiska åklagarmyndigheten (EPPO) (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Inget dokument har presenterats . –KOM (2013) 534 Förslag till förordning om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten –Faktapromemoria 2013/14:FPM10. behandlad vid samråd med : , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , och . behandlad vid överläggning med, eller information till, riksdagsutskott: JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (skriftlig info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. KU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info. JuU), (överläggning JuU), (info. JuU), (info. JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (info JuU), (överläggning JuU) och (info JuU). Förordningen om inrättandet av Eppo antogs vid . Med undantag för de medlemsstater som valt att på olika sätt stå utanför det straffrättsliga samarbetet – dvs. och – har samtliga medlemsstater förutom , och anslutit sig till Eppo. Medlemsstater som väljer att stå utanför Eppo-samarbetet kan ansluta sig i efterhand. Såsom ej deltagande har inte rösträtt i frågor om inrättandet av Eppo. Kommissionens avsikt är att Eppo ska vara operativ . Ett antal juridiska och organisatoriska åtgärder behöver vidtas för att uppnå detta, exempelvis nominering av de europeiska åklagarna, framtagandet av ett ärendehanteringssystem och ombyggnationen av den byggnad där Eppo ska ha sitt säte. Arbetet med detta fortgår alltjämt. Inrättandet av Eppo har dock gått långsammare än planerat och vissa medlemsstater uttrycker oro för tidplanen. Den europeiska chefsåklagaren utsågs . Eppo har fått ytterligare i budget för , vilket bland annat möjliggör en snabbare rekrytering av personal. Budgeten följer den normala budgetprocessen. Tillsammans med expertgruppen har kommissionen tagit fram ett utkast till delegerad akt gällande Eppos personuppgiftshantering. Arbete pågår också med att utse en ny tf. administrativ direktör. Regeringen står bakom ett svenskt deltagande i Eppo, vilket statsministern också framförde till i EU-deklarationen . beslutade regeringen att tillsätta en utredning som ska analysera behovet av och föreslå de författningsändringar och andra åtgärder som behövs för ett svenskt deltagande i Eppo. Uppdraget ska redovisas . Regeringen arbetar alltså med att se över de nationella förutsättningarna för att ska kunna ansluta sig till Eppo och avser att söka stöd när regeringen har ett förslag i form av en proposition. Efter överläggning i justitieutskottet finns följande ståndpunkt: bör medverka till att beivra brott mot EU:s finansiella intressen, inklusive bedrägerier, penningtvätt, korruption och mutbrott som träffar EU:s budget. Regeringen vill därför inleda samtal med kommissionen, med ambitionen om ett framtida svenskt deltagande i Eppo. har haft ett flertal kontakter med representanter på kommissionen om det pågående arbetet. 1.Covid-19: Gränskontroller vid inre gräns och fri rörlighet av personer (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument inför rådsmötet. behandlad vid samråd med : - behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: - Sedan utbrottet av Covid-19 har EU:s medlemsstater och vidtagit en rad åtgärder. presenterade kommissionen meddelandet om tillfälliga inreserestriktioner för icke-nödvändiga resor till EU (COM(2020) 115 final). som kommissionen presenterade inreserestriktionerna antog kommissionen även riktlinjer för åtgärder vid inre gräns i syfte att skydda folkhälsan och säkerställa tillgången av varor och nödvändiga tjänster (C(2020) 1753 final). Riktlinjerna handlade i korthet om att säkerställa nödvändiga transporter och tillgången på nödvändig materiel som man minimerade negativa effekter på den inre marknaden. Som en följd av restriktionerna vid inre gräns som medlemsstaterna infört så presenterade kommissionen också praktiska riktlinjer för att säkerställa flödet av varor genom EU via ”gröna filer” (C(2020) 1897 final). presenterade Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande en gemensam färdplan i riktning mot att lätta på åtgärderna mot covid-19. Färdplanen innehåller ett antal kriterier, principer och rekommendationer som kan vägleda medlemsstaterna vid lättandet av restriktioner i syfte att underlätta koordinering mellan medlemsstaterna, som den betonar att medlemsstaternas olika särdrag ska respekteras. Färdplanen innehåller rekommendationer som kan vägleda lyftande av restriktionerna vid inre och yttre gräns. Vid inre gräns handlar det om att ha nära kontakt med grannländer och att restriktioner dras tillbaka först vid områden med liten risk för virusspridning. Restriktioner vid yttre gräns föreslås istället dras tillbaka först i ett andra steg och med beaktande av virusspridningen utanför EU. presenterade sedan kommissionen ett paket med mer detaljerade riktlinjer och kriterier för att närmare bistå medlemsstaterna på områdena transport, gräns och turism (C(2020) 3250 final). På gränsområdet beskrivs en koordinerad ansats, där restriktioner vid inre gräns lyfts gradvis i två faser. Först ett partiellt lyftande av restriktioner vid inre gräns för vissa områden eller regioner och därefter avskaffande av restriktioner vid inre gräns, när läget så tillåter. Tre kriterier tas i beaktande; den epidemiologiska situationen, möjligheterna att vidta begränsande åtgärder som fysisk distansering samt ekonomiska och sociala faktorer. När en medlemsstat väljer att börja tillåta resor in på territoriet igen ska den göra det på ett icke diskriminerande sätt. Resor från alla regioner eller länder i EU med likartat epidemiologisk situation ska då tillåtas att resa in på territoriet och det ska gälla alla EU- medborgare och alla personer som är bosatta i dessa regioner eller medlemsstater oavsett medborgarskap. har kommissionen hållit i veckovisa videomöten på ministernivå (dock representeras medlemsstaterna oftast av tjänstemän på hög nivå) för att samordna medlemsstaterna. Mötena led av kommissionär . Mötena syftar till att informera varandra om vidtagna åtgärder, och att identifiera gemensamma problem och exempel på goda arbetsmetoder. Inga beslut fattas under mötena. välkomnar en koordinerad ansats på EU-nivå. Det är viktigt att beslut om öppnande av gränser sker på ett icke-diskriminerande sätt. 2.Övriga frågor (Sr ) a) Aktuella lagstiftningsförslag = Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet b)Videoministermöte för rättsliga och inrikes frågor mellan = Information från ordförandeskapet Avsikten med behandlingen i rådet Information från ordförandeskapet om videoministermötet mellan och om rättsliga och inrikes frågor. c)Det kommande ordförandeskapets arbetsprogram = Föredragning av den tyska delegationen Avsikten med behandling i rådet Det inkommande ordförandeskapet kommer att presentera sitt arbetsprogram . Frågor som ministrarna kommer att bli informerade om skriftligen inför det informella videoministermötet den 4–. Ingen diskussion planeras vid mötet. Genomförande av interoperabilitetsförordningarna (Sr ) Avsikten med behandlingen i rådet Dokument: Det har ännu inte presenterats något dokument för behandlingen i rådet. behandlad vid samråd med : och behandlad vid överläggning med eller information till riksdagsutskott: och - information till justitieutskottet Interoperabilitetsförordningarna trädde i kraft och genomförandet sträcker sig till utgången av . Det centrala genomförandet av de tekniska lösningarna har uppdragits åt . På nationell nivå har fått i uppdrag av regeringen att leda samordningen mellan berörda myndigheter. Den övergripande uppföljningen på EU-nivå sköts av kommissionen. Nästa uppföljningsmöte äger rum .