urf · H8A5URF2 · 2020-12-16 00:00:00 — från och med den dag då arvodet motsarvodet enligt 3 kap. 2 § vid av- ligt första stycket ska jämställas med jämställas med inkomst av anställ- inkomst av anställning enligt 59 kap. ning enligt 59 kap. 8 § socialförsäk- 8 § socialförsäkringsbalken. En ledamot som har varit statsråd får tillgodoräkna sig vid be- räkningen av den sammanlagda re- spektive sammanhängande tiden i om han eller hon har av- gått från statsrådsbefattningen innan 1. rätt till inkomstgaranti enligt förordningen (2016:1022) om in- komstgaranti, tjänstepension och vissa försäkringsförmåner för stats- råd har inträtt, eller 2. rätt till inkomstgaranti eller motsvarande förmåner enligt äldre föreskrifter har inträtt. Utbetalning av ekonomiskt om- ställningsstöd ska upphöra om leda- moten återinträder i . tidigare beslut ska arvo- desnämnd fatta ett nytt beslut om det ekonomiska omställningsstödet. I an- nat fall gäller tidigare beslut. ska be- sluta om en ledamots rätt till ekono- miskt omställningsstöd enligt 5 § när ledamoten har lämnat . beslutar efter skriftlig ansökan om 1.förlängt ekonomiskt omställningsstöd enligt 6 §, efterlevandeskydd enligt 18– 2. efterlevandeskydd enligt 18 och 19 §§, och 19 §§, och eftergift enligt 31–32 §§. 3. eftergift av återkrav och ränta till följd av beslut om jämkning. beslutar även i frågor om jämkning av ekono- miskt omställningsstöd enligt 15 §. Beslut om förmåner enligt första stycket 1 och 2 kan inte beviljas tillbaka än före ansökningsmånaden. När en ledamot har lämnat riksda- I samband med att en ledamot lämnar riksdagsuppdraget ska Riks- uppgifter som nämnden behöver för vodesnämnd lämna de uppgifter som att kunna fastställa ledamotens rätt nämnden behöver för att kunna fast- till stöd enligt bestämmelserna i detta ställa ledamotens rätt till ekonomiskt begäran överlämna de uppgifter som ningen ska på begäran överlämna de en tidigare ledamot har lämnat till uppgifter som en tidigare ledamot har förvaltningen enligt 4 §. lämnat enligt 4 §. Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett för högt belopp ska stödmottagaren betala tillbaka mellanskillnaden. Detsamma gäller om stö- det har jämkats. Ett belopp som ska betalas tillbaka ska, när det är lämpligt, i stället avräknas mot kommande utbetalningar av ekonomiskt omställnings- stöd. Avräkning enligt första stycket får inte ske förrän beslutet har vunnit laga kraft. Om det finns särskilda skäl får återkravet efterges helt eller delvis. Krav på återbetalning framställs tar om återkrav och eftergift av ett så- Om ekonomiskt omställningsstöd har betalats ut med ett för högt belopp och mellanskillnaden inte har betalats tillbaka inom efter det att krav på återbetalning har framställts, ska stödmottagaren betala ränta enligt 6 § rän- telagen (1975:635) för tid därefter till dess betalning sker. om stödet har jämkats. Om det finns särskilda skäl får kravet på ränta efterges helt eller delvis. Bestämmelserna i första stycket Bestämmelserna i första stycket ska också gälla om stödmottagaren ska också gälla om stödmottagaren har försummat att lämna de uppgifter har försummat att lämna de uppgifter som behövs för bestämmande av det som behövs för bestämmande av det belopp som ska betalas tillbaka. belopp som ska betalas tillbaka. sådant fall ska ränta tas ut från den sådant fall ska dock ränta enligt 5 § dag då uppgifterna senast skulle ha räntelagen tas ut från den dag då upp- gifterna senast skulle ha lämnats in. Den som är återbetalningsskyldig enligt 31 och 32 §§ ska betala ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) på det återkrävda beloppet om det 1. har träffats ett avtal om avbetal- ningsplan med den återbetalnings- skyldige, eller 2. om den återbetalningsskyldige har medgetts anstånd med betal- ningen. Ränta ska beräknas från den dag då avtalet om avbetalningsplan träf- fades eller anståndet medgavs. Ränta ska dock inte betalas för tid innan återkravet har förfallit till betalning. ska se till att en ledamot är grupplivförsäkrad, tjänstereseförsäkrad och arbetsska- deförsäkrad. Förvaltningen svarar för kostnaden för försäkringarna. En ledamot har rätt till företags- En ledamot har rätt till företags- hälsovård i den omfattning som Riks- hälsovård i enlighet med vad Riks- 14 a kap. Återkrav 1 § En ledamot är skyldig att betala tillbaka en utbetalning av arvode, rese- kostnadsersättning, traktamente, logiersättning eller pension enligt denna lag som har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp om han eller hon har orsakat utbetalningen genom att 1.lämna oriktiga uppgifter, eller 2.inte fullgöra en uppgifts- eller anmälningsskyldighet. Detsamma gäller om en sådan utbetalning i annat fall har lämnats felaktigt eller med ett för högt belopp och ledamoten insett eller skäligen borde ha insett detta. Vad som sägs i första och andra styckena gäller även tidigare ledamöter samt efterlevande som tagit emot förmåner enligt 11–13 kap. 2 § Den som är återbetalningsskyldig enligt 1 § ska betala ränta enligt 5 § räntelagen (1975:635) på det återkrävda beloppet om det 1.har träffats ett avtal om avbetalningsplan med den återbetalningsskyl- dige, eller 2.om den återbetalningsskyldige har medgetts anstånd med betalningen. Ränta ska beräknas från den dag då avtalet om avbetalningsplanen träffades eller anståndet medgavs. Ränta ska dock inte betalas för tid innan återkravet har förfallit till betalning. 3 § Om återbetalning inte har skett inom en månad från det att ett krav på återbetalning framställts ska den återbetalningsskyldige betala ränta enligt 6 § räntelagen (1975:635) på det obetalda beloppet till dess betalning sker. 4 § Om det finns särskilda skäl får ett återkrav och ränta efterges helt eller delvis. 5 § beslutar om återkrav av pension och om efter- gift av ett sådant krav. Detsamma gäller krav på ränta. 6 § Bestämmelser om återkrav av inkomstgaranti och ekonomiskt omställ- ningsstöd finns i 12 kap. 35 och 36 §§ och 13 kap. 31 och 32 §§. Beslut av i ärenden om stödåtgärder för omställ- ning och om tillhandahållande av barnverksamhet får inte överklagas. Övriga beslut av Riksdagsförvalt- ningen enligt denna lag får överkla- gas hos överklagande- nämnd. överklagas till överkla- gandenämnd. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om ledamöter som har bevil- jats logiersättning före ikraftträdandet. 3.De nya föreskrifterna om preskription ska tillämpas på tjänsteresor som genomförs efter ikraftträdandet. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2016:1109) om stöd till partigrupperna för riksdagsledamöternas arbete i att 1 kap. 7 § ska ha följande ly- delse. männa råd till lagen. allmänna råd till lagen. Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1989:185) om arvoden m.m. för upp- drag inom , dess myndigheter och organ dels att nuvarande 1 b § ska betecknas 1 c §, dels att det ska införas två nya paragrafer, 1 b § och 1 d §, av följande ly- delse, dels att rubriken närmast före 1 b § ska sättas närmast framför 1 c §, dels att 2 och 3 a §§ ska ha följande lydelse. Ordföranden och övriga ledamöter i har rätt till ett årsarvode. Arvodet uppgår till ett belopp som motsvarar den procentandel av talmansarvodet enligt 3 kap. 1 § lagen (2016:1108) om ersättning till riks- dagens ledamöter som framgår av följande uppställning. Ersättaren för ordföranden i har rätt till ett sam- manträdesarvode. Arvodet uppgår till ett belopp som motsvarar av talmansarvodet enligt 3 kap. 1 § lagen (2016:1108) om ersättning till riks- dagens ledamöter. Om ersättaren deltar i ett sammanträde utan att delta i beslut har han eller hon rätt till sammanträdesarvode bara om nämnden beslutar det. För fullgörande av sådana uppdrag som anges i 1 § betalas ett särskilt ar- vode för en sammanträdesdag som infaller , eller då kammaren inte sammanträder (sammanträdesarvode). Sammanträdesarvode betalas dock inte till vald ledamot och företrädare för partigrupp utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen. Sammanträdesarvode betalas även till 1.ledamot och tjänstgörande ersättare i ledamotsrådet, 2.tjänstgörande suppleant och tjänstgörande ersättare för företrädare för partigrupp utan vald ledamot i riksdagsstyrelsen, 3.suppleant i svenska delegations arbetsutskott, 4.ledamot och suppleant i som är för- lagt till period då har plenifri tid, 5.riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i Nordiska rå- dets verksamhet i den mån motsvarande ersättning inte betalas från , 6. riksdagsledamot vid deltagande 6. riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i Europarå- på uppdrag av i Europarå- dets verksamhet i den mån motsva- dets verksamhet i den mån motsva- rande ersättning inte betalas från rande ersättning inte betalas från 7. riksdagsledamot vid deltagande 7. riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i den parla- på uppdrag av i den parla- het i Organisationen för säkerhet och het i Organisationen för säkerhet och samarbete i i den mån mot- samarbete i i den mån mot- svarande ersättning inte betalas från svarande ersättning inte betalas från den parlamentariska församlingen. 8. riksdagsledamot vid deltagande på uppdrag av i den ge- trollgruppen för Europeiska union- ens byrå för samarbete inom brotts- bekämpnings (Europol) verksamhet i den mån motsvarande ersättning inte betalas från kontrollgruppen. Arvodesbeloppen fastställs av riksdagsstyrelsen. Till en suppleant som deltar i sammanträde utan att delta i beslut betalas sammanträdesarvode endast om respektive organ beslutar det. Den som fullgör uppdrag i svenska delegation och som läm- nar i samband med ett val, har under den återstående delen av dele- gationens mandatperiod rätt till –arvode enligt 2 § andra stycket 6, –resekostnadsersättningar och traktamente enligt 3 § andra stycket 1, och –teknisk och elektronisk utrustning enligt 7 kap. 9 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamö- ter –teknisk och elektronisk utrustning enligt 7 kap. 12 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamö- ter. Denna lag träder i kraft . Ett statsråd som har längre färdväg än från bostaden på hemorten till har, om förutsättningarna för avdrag i 12 kap. 18–20 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) är uppfyllda, rätt till av- löningsförstärkning med de belopp som gäller för tjänstemän med tidsbe- gränsad anställning i . Ersättning för logikostnad betalas med samma belopp som gäl- ler för riksdagsledamöter enligt 6 kap. 4 § lagen (2016:1108) om er- sättning till ledamöter. För resor mellan och hem- orten betalas dessutom resekostnads- ersättning. 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1991:359) om arvoden till statsråden m.m. ska ha följande lydelse. Ett statsråd som har längre färdväg än från bostaden på hemorten till har, om förutsättningarna för avdrag i 12 kap. 18–20 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) är uppfyllda, rätt till av- löningsförstärkning med de belopp som gäller för tjänstemän med tidsbe- gränsad anställning i . Ersättning för logikostnad betalas med samma belopp som gäl- ler för riksdagsledamöter enligt 5 kap. 4 § lagen (2016:1108) om er- sättning till ledamöter. För resor mellan och hem- orten betalas dessutom resekostnads- ersättning. Denna lag träder i kraft . 2.5Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 12 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska ha följande lydelse. Tjänstestället är den plats där den skattskyldige utför huvuddelen av sitt arbete. Utförs detta under förflyttning eller på arbetsplatser som växlar, anses i regel den plats där den skattskyldige hämtar och lämnar ar- betsmaterial eller förbereder och avslutar sina arbetsuppgifter som tjänste- ställe. Om arbetet pågår en begränsad tid på varje plats enligt vad som gäller för vissa arbeten inom byggnads- och anläggningsbranschen och liknande branscher, anses bostaden som tjänsteställe. För riksdagsledamöter, reservoffi- För reservofficerare samt nämnde- cerare samt nämndemän, jurymän män, jurymän och andra liknande och andra liknande uppdragstagare i uppdragstagare i allmän domstol, all- allmän domstol, allmän förvaltnings- män förvaltningsdomstol, hyres- domstol, hyresnämnd eller arrende- nämnd eller arrendenämnd anses bo- nämnd anses bostaden som tjänste- staden som tjänsteställe. En riksdagsledamot har sitt tjäns- teställe i bostaden på den adress där han eller hon är folkbokförd under förutsättning att bostaden är inrättad för permanent bruk för ledamoten och hans eller hennes familj och dis- poneras av ledamoten. Denna lag träder i kraft . 2.6Förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 1 och 14 §§ lagen (2012:883) med instruktion för ska ha följande lydelse. ska i enlighet med 3 kap. l § lagen (2016:1108) om 3 kap. 2 § lagen (2016:1108) om fastställa det belopp som fastställa det belopp som ledamotsarvode ska betalas med, ledamotsarvode ska betalas med, 2.12 kap. 26–27 §§ samma lag besluta i frågor om inkomstgaranti och ef- terlevandeskydd, 3.13 kap. 22–23 §§ samma lag besluta i frågor om ekonomiskt omställ- ningsstöd och efterlevandeskydd, 4.9 kap. 12 a § den upphävda lagen (1996:304) om arvode m.m. till Sve- riges ledamöter av besluta om jämkning av inkomstga- ranti och 5.9 kap. 23 § samma lag om utbetalning av inkomstgaranti på nytt. Nämnden ska ange vilka överväganden som föranlett beslutet. Nämnden är en myndighet under . Riksdagsstyrelsen beslutar om ar- Bestämmelser om arvode till ord- voden till nämndens ledamöter. föranden, övriga ledamöter och er- sättaren för ordföranden finns i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för upp- drag inom , dess myndig- heter och organ. Denna lag träder i kraft . 2020/21:URF2 2 FÖRFATTNINGSFÖRSLAG 2.7 Förslag till riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd till lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter Riksdagsstyrelsen föreskriver med stöd av 1 kap. 10 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter följande. Inledande bestämmelser Föreskriftens innehåll och tillämpningsområde 1 § Denna föreskrift innehåller bestämmelser om ersättning till talmannen, ledamöter och ersättare. –arvode (2 kap.), –resekostnadsersättning (3 kap.), –betalkort (4 kap.), –traktamente (5 kap.), –övernattningsbostad i bostadsbestånd (6 kap.), –logiersättning (7 kap), –arbetsrum (8 kap.), –teknisk och elektronisk utrustning (9 kap.), –barnverksamhet (10 kap.), –sjukpension (11 kap.), –stödåtgärder för övergång till förvärvsarbete (12 kap.), –inkomstgaranti (13 kap.), –ekonomiskt omställningsstöd (14 kap.), och –försäkring, företagshälsovård och rehabilitering (15 kap.). 2 § Grundläggande bestämmelser om talmannens, ledamöternas och ersättar- nas rätt till ersättning finns i 5 kap. 2 § riksdagsordningen och lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter. 3 § Vad som sägs i föreskriften om en ledamot gäller även talmannen och en ersättare, om det inte anges något annat. Som resor som en ledamot gör som ett led i utövningen av sitt riksdagsuppdrag bör anses a)resor till och från för att delta i riksdagsarbetet, b)resor till, från och i den valkrets för vilken ledamoten är vald, c)resor som föranleds av sammanträde med riksdagsgruppen, partikonfe- rens och annat partiarrangemang, utskottsresa samt deltagande i arbetet i nämnder, delegationer, kommittéer eller liknande inom , d)enskilda utrikesresor, och e)resor som föranleds av att en ledamot medverkar i ett arrangemang som syftar till att informera om eller riksdagsuppdraget. 1 § Arvodet för ett sammanträde i , eller då kammaren inte sammanträder uppgår till . 2 § Sjukanmälan ska göras under sjukfrånvaron. Om sjukfrånva- ron varar ska ledamoten till Riksdagsförvalt- ningen ge in läkarintyg som styrker att han eller hon inte kan utföra sitt upp- drag under den tiden. Arvodesavdrag och ersättning vid sjukfrånvaro och föräldraledighet 3 § Arvodesavdraget vid sjukfrånvaro och föräldraledighet uppgår till 3,3 pro- cent av arvodet för varje kalenderdag (kalenderdagsavdrag). Om sjukfrånva- ron och föräldraledigheten uppgår till en månad eller mer ska avdraget mot- svara ett månadsavdrag. 4 § En ledamot som är frånvarande på grund av sjukdom har för varje kalen- derdag han eller hon får sjukpenning enligt socialförsäkringsbalken rätt till sjukpenningtillägg från den femtonde dagen under frånvaron. Sjukpenningtillägg betalas enligt vad som framgår av bilagan till denna fö- reskrift. 5 § En ledamot som får sjukpenning för förebyggande behandling enligt soci- alförsäkringsbalken har rätt till sjukpenningtillägg vid förebyggande behand- ling. Sjukpenningtillägg vid förebyggande behandling betalas enligt vad som framgår av bilagan till denna föreskrift. 6 § En ledamot som får rehabiliteringspenning enligt socialförsäkringsbalken har rätt till rehabiliteringstillägg. Rehabiliteringstillägg betalas enligt vad som framgår av bilagan till denna föreskrift. 7 § En ledamot som är föräldraledig och som får föräldrapenning har rätt till föräldrapenningtillägg. Föräldrapenningtillägg beräknas på arvodet vid föräldraledighetens början och betalas enligt vad som framgår av bilagan till denna föreskrift. Föräldrapenningtillägg lämnas för per barn och betalas ut senast efter den månad ledigheten avser. I annat fall är rätten till föräldrapenning förfallen. 8 § Om en ledamot har varit föräldraledig och blir gravid på nytt innan det tidigare barnet uppnått en ålder av och beräknas föräldra- penningtillägget på arvodet när den nya föräldraledigheten inträffar. 9 § Vid föräldraledighet med tillfällig föräldrapenning enligt socialförsäk- ringsbalken betalas tillägg vid tillfällig föräldrapenning ut enligt vad som framgår av bilagan till denna föreskrift. Ett sådant tillägg betalas ut för arvo- desdelar över basbeloppstaket i förhållande till frånvarons omfattning under sammanlagt . 10 § En ledamot som får graviditetspenning enligt socialförsäkringsbalken har rätt till graviditetpenningtillägg. Graviditetspenningtillägg betalas enligt vad som framgår av bilagan till denna föreskrift. Ersättning för förlorad semester 11 § Om ersättaren har en anställning uppgår ersättningen till ett belopp som motsvarar den ersättning hans eller hennes arbetsgivare skulle ha betalat för semesterdagarna. 12 § Om ersättaren driver egen näringsverksamhet uppgår ersättningen till ett belopp som motsvarar ersättarens fastställda sjukpenninggrundande inkomst enligt 25–28 kap. socialförsäkringsbalken delat med 365. 13 § Ansökan om ersättning för förlorad semester görs hos Riksdagsförvalt- ningen. En ersättare som har en anställning ska till ansökan bifoga ett intyg från arbetsgivaren som visar hur många semesterdagar som har gått förlorade och med vilka belopp ersättning för semesterdagarna skulle ha betalats ut. Om ersättaren driver egen näringsverksamhet ska det till ansökan bifogas ett intyg från som visar ersättarens fastställda sjukpenning- grundande inkomst. 1 § Talmannen beslutar om utrikes tjänsteresor som en ledamot gör med an- ledning av ett särskilt uppdrag för . 2 § Någon av de vice talmännen beslutar om a)ersättning för resekostnader till medföljande enligt 4 kap. 3 § andra stycket lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter, och b)enskilda utrikes tjänsteresor enligt 4 kap. 5 § tredje stycket samma lag. En ledamot kan begära att ett beslut enligt första stycket a) ska prövas av En sådan begäran ska ges in skriftligen till Riksdags- förvaltningen inom en månad från det att beslutet meddelades. En ledamot beslutar om enskilda utrikes tjänsteresor till . 3 § En delegation, en styrelse eller motsvarande som har tilldelats en egen budget genom beslut av beslutar om resor inom dele- gationens ansvarsområde. 4 § En gruppledare får besluta om konferensresor med partigruppen på kryss- ningsfartyg i . 5 § beslutar om språkresor. Resor med anledning av extraordinära händelser eller av någon an- nan orsak som inte kunnat förutses 6 § En ledamot ska samråda med gruppledaren innan han eller hon beslutar att genomföra en resa till på grund av en extraordinär händelse eller av någon annan orsak som inte har kunnat förutses. 7 § Det belopp som en ledamot får använda för enskilda utrikes tjänsteresor uppgår till per valperiod. 8 § En enskild utrikes tjänsteresa får genomföras i grupp. 9 § En ersättare för någon annan ledamot än talmannen, ett statsråd eller en statssekreterare ska samråda med den ordinarie ledamoten innan han eller hon genomför en enskild utrikes tjänsteresa. 10 § En ledamot som avser att genomföra en enskild utrikes tjänsteresa till ett land eller område som har avrått från att resa till ska samråda med gruppledaren inför resan. Ledamoten ska även samråda med säkerhetschefen vid ningen eller den han eller hon utser. 11 § En ansökan om att få genomföra en enskild utrikes tjänsteresa görs på en blankett som fastställer och ska innehålla uppgifter om a)resans ändamål och på vilket sätt resan är av värde för riksdagsuppdraget, b)en översiktlig resplan, c)beräknade kostnader för resan, d)att föreskrivet samråd skett, och e)om stöd till resan har sökts enligt lagen (2016:1109) om stöd till parti- grupperna för riksdagsledamöternas arbete i . Ansökan ska ges in till dagar före den pla- nerade avresan. Uppgifterna i ansökan ska lämnas på heder och samvete. 12 § Den som enligt 2 § beslutar om enskilda utrikes tjänsteresor ska regel- bundet redogöra för sina beslut för . 13 § En ledamot som har fått avslag på en ansökan om att få genomföra en enskild utrikes tjänsteresa kan begära att beslutet prövas av En sådan begäran ska ges in till Riksdagsförvalt- ningen inom en månad från det att beslutet fattades. 14 § Efter det att en ledamot har genomfört en enskild utrikes tjänsteresa som han eller hon får besluta om själv ska ledamoten och senast efter att resan har avslutats ge in en skriftlig redovisning för resan till . 15 § Redovisningen enligt 14 § ska innehålla uppgifter om a)resmål, b)tidpunkt för resan, c)kostnad, d)de möten och besök som ledamoten har genomfört. Om det finns särskilda skäl behöver inte ledamoten lämna namn och andra uppgifter om vem som deltagit i möten och besök. 16 § ska en gång per valperiod följa upp de enskilda utrikes tjänsteresor som ledamöter själva har beslutat om . Val av färdmedel och färdväg 17 § En ledamot ska vid sitt val av färdmedel särskilt beakta kostnaderna. Le- damoten ska kunna motivera val av ett annat färdmedel än det billigaste. 18 § Vid resa med eget fordon ska ledamoten välja den kortaste färdvägen, om det inte finns särskilda skäl för en längre färdväg. En ledamot bör planera sina tjänsteresor noggrant så att kostnaderna ska bli så låga som möjligt. Biljetter bör köpas på ett sådant sätt att Riksdagsförvalt- ningen endast behöver betala enligt de resevillkor och för den service som re- san kräver. En ledamot bör beakta möjligheten att köpa rabatterade biljetter och att samordna flera tjänsteresor. En ledamot bör anpassa färdsättet till upp- dragets karaktär. Vid gruppresor utomlands bör samtliga resenärer resa på likartat sätt för att undvika merkostnader. En ledamot bör planera resor i tjänsten så att största möjliga hänsyn tas till miljön. 19 § En ledamot får förlänga en tjänsteresa i skälig omfattning för att minska resekostnaderna. Om en ledamot av andra skäl väljer att resa tidigare eller att stanna kvar på förrättningsorten i anslutning till förrättningen, ska ledamoten betala samtliga merkostnader som har uppkommit på grund av den förlängda tjänsteresan. Tjänstgöringstiden ska stå i rimlig proportion till den förlängda vistelsen. 20 § Om en ledamot förlänger sin tjänsteresa för att minska resekostnaderna enligt 19 § har han eller hon rätt till ersättning för boende på hotell och trakta- mente under de dagar som överstiger förrättnings- och resdagarna under