urf · H8A5URF1 · 2020-09-24 00:00:00 — Utskotten och sammanträder första gången på kallelse av talmannen efter valet av utskottet eller nämnden. (til- läggsbestämmelse 7.15.1) En skriftlig fråga som ges in senast besvaras . Om riksdagsarbetet kräver det, får talmannen efter samråd med gruppledarna besluta att svar i stället ska lämnas efter att frågan framställdes. (tilläggsbestämmelse 8.7.1) En motion med anledning av en proposition, skrivelse, framställning eller redogörelse (följdmotion) får väckas inom ramen för ärendet senast den femtonde dagen efter den dag då ärendet anmäldes i kammaren. (9 kap. 12 §) Följdmotioner får, med anledning av att behandlingen av en proposit- ion, skrivelse, framställning eller redogörelse har skjutits upp från en val- period till nästa, väckas från början av den nya valpe- rioden. (9 kap. 14 §) Om en proposition, skrivelse, framställning eller redogörelse har åter- kallats, får motioner väckas med anledning av återkallelsen inom sju da- gar från det att återkallelsen anmäldes i kammaren. (9 kap. 26 §) Ärendet ska i enlighet med bestämmelserna i 6 kap. 4 § andra stycket regeringsformen avgöras senast på fjärde dagen efter den dag då för- slaget framställdes. (11 kap. 3 §, dvs. den bestämmelse som diskuteras i detta avsnitt) Överklagandet ska ha kommit in till från den dag då resultatet av valet meddelades i kammaren. (til- läggsbestämmelse 12.11.1) Det kan nämnas att en bestämmelse om en tidsgräns finns i konkurslagen (1987:672) (fet stil tillagd): När en sådan anmälan har gjorts, skall förhandling i häktningsfrågan hållas och senast efter det att häktningsbeslutet verkställdes. (6 kap. 11 §) Utredningen kan konstatera att riksdagsordningens formulering, ”senast på fjärde dagen efter den dag då förslaget framställdes”, är helt entydig. Om tal- mannen lägger fram sitt förslag blir den fjärde dagen efter det fredagen. Regeringsformens formulering, ””, skulle av någon kunna tolkas som att den dag då förslaget läggs fram ska räknas med, och att således skulle behöva pröva förslaget senast om för- slaget lagts fram . Utredningens bedömning är dock att regerings- formens formulering ger samma resultat som riksdagsordningens formulering. Man ska inte ändra regeringsformen om det inte behövs. Mot den bakgrun- den föreslår utredningen inte någon ändring. Om det i en framtida utredning görs en översyn av reglerna för regeringsbildningen bör dock frågan om for- muleringen i regeringsformen uppmärksammas. 17Talmannens samråd inför beslut om planeringen av kammararbetet Talmannen blir skyldig att samråda med gruppledarna i stället för med riks- dagsstyrelsen inför sitt beslut om planeringen av arbetet i kammaren och när kammaren ska sammanträda. Talmannen, i stället för riksdagsstyrelsen, ska efter samråd med gruppledarna lämna förslag till kammaren om vilken dag det nya ska inledas när det inte hålls ordinarie val till . I direktiven redovisas att enligt tilläggsbestämmelse 4.4.1 RO leder riksdags- styrelsen och överlägger om planeringen av riksdags- arbetet. Före inrättandet av riksdagsstyrelsen 2000 var parlamentariska ledningsorganisation uppdelad på två organ, talmanskonferensen och förvalt- ningsstyrelsen. uppgift var att överlägga med talmannen om åtgärder som kunde främja planmässigheten i riksdagsarbetet. I talmans- konferensen ingick bl.a. talmannen, de vice talmännen och en företrädare för varje partigrupp i . Förvaltningsstyrelsen utgjorde ledningen för myndigheten. Förvaltningsstyrelsen bestod av talmannen som ordförande och åtta andra riksdagsledamöter. När riksdagsstyrelsen bildades överfördes uppgiften att överlägga om pla- neringen av riksdagsarbetet från talmanskonferensen. Den nuvarande ord- ningen är reglerad i 6 kap. 2 § RO och i tilläggsbestämmelse 6.2.1 RO. Där föreskrivs att talmannen beslutar om planeringen av arbetet i kammaren och om kammarens sammanträdesplan, men att han eller hon före ett sådant beslut ska överlägga med riksdagsstyrelsen. I andra frågor som gäller arbetet i kam- maren, t.ex. uppläggningen av debatterna, ska talmannen enligt 4 kap. 3 § RO samråda med riksdagspartiernas gruppledare. Planeringen av arbetet i kammaren omfattar under vilka veckor arbetsple- num ska hållas och när interpellationsdebatter, frågestunder och övriga debat- ter ska hållas. Riksdagsstyrelsen sammanträder endast per termin och det har därför framförts att överläggningarna om kammarplaneringen i stället skulle kunna föras över till gruppledarkretsen. Gruppledarmötena hålls med tätare intervall och skulle därför kunna vara ett lämpligare forum för den praktiska planering som den här typen av överläggningar innebär. Utredningen ska därför överväga om det finns skäl att ändra formerna för samrådet inför beslut om kammarplaneringen och vid behov föreslå förändringar. 17 TALMANNENS SAMRÅD INFÖR BESLUT OM PLANERING AV KAMMARARBETET I 4 kap. 4 § RO anges att leds av en styrelse. Riksdags- styrelsen leder och överlägger om planeringen av riks- dagsarbetet. Riksdagsstyrelsen består av talmannen som ordförande och tio andra ledamöter som väljer inom sig för en valperiod. väljer även tio ersättare för de valda ledamöterna av riksdagsstyrelsen (til- läggsbestämmelse 4.4.1 RO). De vice talmännen, de av gruppledarna som inte är ledamöter av styrelsen och riksdagsdirektören får delta i styrelsens över- läggningar (tilläggsbestämmelse 4.4.2 tredje stycket RO). ska enligt 14 kap. 2 § RO ge stöd till arbetet i kam- maren, utskotten och samt bistå ledamöter och organ med sakuppgifter för riksdagsarbetet. Av 8 § lagen (2011:745) med instruktion för fram- går – liksom av 4 kap. 4 § RO – att leds av en styrelse. Styrelsen ansvarar enligt 9 § lagen med instruktion för inför för verksamheten och ska se till att den bedrivs effektivt och enligt gällande rätt, att den redovisas på ett tillförlitligt och rättvisande sätt samt att hushållar väl med statens medel. Styrelsen be- slutar enligt 10 § i instruktionen om 1.framställningar och redogörelser till , 2.Riksdagsförvaltningens årsredovisning och förslag till budget för och , 3.åtgärder med anledning av rapporter över Riksdags- förvaltningens verksamhet och den redovisning som styrelsen ska lämna till enligt 9 kap. 6 § lagen (2016:1091) om budget och ekonomi- administration för myndigheter, 4.Riksdagsförvaltningens arbetsordning och verksamhetsplan, 5.föreskrifter som enligt denna lag eller andra författningar får medde- las av och som inte enligt 21 § får meddelas av riks- dagsdirektören, 6.slutande av kollektivavtal med arbetstagarnas huvudorganisationer, avbrytande av andra förhandlingar än förhandlingar i tvister om avtal, lockouter eller andra stridsåtgärder samt andra förhandlingsfrågor som är av principiell natur eller har större ekonomisk betydelse eller är gemen- samma för myndigheter, 7.anställning av en biträdande riksdagsdirektör, avdelningschefer, che- fer för utskottskanslier och en chef för , 8.lön och andra anställningsförmåner för riksdagsdirektören, och 9.sådana frågor som är av större vikt eller principiell betydelse eller som riksdagsdirektören hänskjuter till styrelsen. I riksdagsordningen finns två specifika uppgifter i övrigt för riksdagsstyrelsen. Talmannen ska, som framgått, inför sitt beslut om planeringen av arbetet i kammaren och om när kammaren ska sammanträda samråda med riksdagssty- relsen (6 kap. 2 § RO och tilläggsbestämmelse 6.2.1 RO). Riksdagsstyrelsen lämnar vidare förslag till kammaren om vilken dag ett nytt 17 TALMANNENS SAMRÅD INFÖR BESLUT OM PLANERING AV KAMMARARBETET ska inledas när det inte hålls ordinarie val till (3 kap. 8 § och tilläggsbestämmelse 3.8.1 RO). Riksdagsstyrelsen sammanträdde sju–åtta gånger per under peri- oden /11–2018/19. 17.2.2 Talmannens roll i planeringen av arbete I förarbetena till riksdagsordning anfördes att det yttersta ansvaret för riksdagsarbetets planläggning och bedrivande som dittills borde ligga hos tal- mannen (SOU 1972:15 s. 251). I gällande riksdagsordning anges att talmannen leder arbete (4 kap. 2 § RO) och kammarens sammanträden (6 kap. 3 § RO). Bland talmannens uppgifter kan nämnas att talmannen får bestämma en annan tidpunkt för sammanträdet för öppnande (tilläggsbestäm- melse 3.6.1 RO). Vidare fattar beslut på förslag av talmannen om vissa frågor. Det gäller när propositioner som enligt regeringen bör behandlas under det pågående senast ska lämnas (9 kap. 3 § RO), om allmänna motionstiden ska pågå annan tid än från början av ett som inleds un- der augusti, september eller oktober och så länge som motioner får lämnas med anledning av budgetpropositionen (9 kap. 11 § RO) och beslut att förlänga följdmotionstiden om det finns särskilda skäl (9 kap. 13 § RO). I riksdagsordningen avses med gruppledare den särskilda företrädare som en partigrupp som vid valet till har fått av rösterna i hela riket ska utse för att samråda med talmannen (1 kap. 3 § RO). Således ska varje partigrupp som motsvarar ett parti som vid valet till fick av rösterna i hela riket utse en särskild företrädare (gruppledare) som ska samråda med talmannen om arbetet i kammaren (4 kap. 3 § RO). Parti- grupperna ska utse en personlig ersättare för gruppledaren (vice gruppledare). Enligt 6 kap. 20 § RO ska talmannen samråda med gruppledarna om upp- läggningen av kammarens överläggningar. Sådana överläggningar hålls regel- bundet och har lett fram till överenskommelser om bl.a. uppläggningen av frå- gestunder, debatter med anledning av budgetpropositionens lämnande och sammanträden för muntlig information från regeringen. Talmannen och gruppledarna har träffat överenskommelser även i andra frågor än om upp- läggningen av kammarens överläggningar. Det gäller bl.a. begränsningar av antalet yrkanden och voteringar. I följande fall föreskrivs det i riksdagsordningen att talmannen fattar beslut efter samråd med gruppledarna: •Beslut om ordningsregler för kammaren (tilläggsbestämmelse 6.16.1). •Beslut inför en viss överläggning om att ett statsråd eller en ledamot kan få ordet för replik innan han eller hon har hållit sitt anförande (6 kap. 22 § RO). 17 TALMANNENS SAMRÅD INFÖR BESLUT OM PLANERING AV KAMMARARBETET •Beslut om att det ska hållas en debatt utan samband med annan handlägg- ning och om tider för anföranden i en sådan debatt (6 kap. 23 § RO och tilläggsbestämmelse 6.23.1). •Beslut om att svar på skriftliga frågor ska lämnas från det att frågan framställdes (tilläggsbestämmelse 8.7.1). •Beslut om att dokument från Europeiska unionen, med undantag för för- slag till rättsakter, och dokument inom ramen för det interparlamentariska samarbetet i unionen ska granskas av (9 kap. 20 § RO). •Beslut om sammansättningen av delegationerna till Interparlamentariska unionen och den parlamentariska församlingen för Unionen för Medelha- vet (13 kap. 19 § RO). val av riksdagsdirektör ska beredas av en grupp bestående av tal- mannen och gruppledarna (tilläggsbestämmelse 14.5.1). Enligt riksdagsstyrel- sens föreskrift om upplåtelse av ska talmannen dessutom samråda med gruppledarna om huruvida utställningar ska få anordnas i riks- dagens lokaler (24 § RFS 2017:4). Vid gruppledarmöten, som normalt hålls när kammaren sammanträder, samråder talmannen med partiernas gruppledare om frågor i riksdagsarbetet. Vid mötena deltar talmannen, de vice talmännen och grupple- dare för respektive partigrupp. Från närvarar riksdags- direktören samt biträdande riksdagsdirektören, kanslichefen för ledningssta- ben och chefen för . Gruppledarmötena har inte någon formell beslutande- eller vetorätt utan är ett samrådsorgan. I praktiken förankras dock många förslag och beslut i denna krets först, för att sedan formellt beslutas av talmannen eller riksdagsstyrelsen. Det kan vidare nämnas att ordförandekonferensen, som består av talmannen som ordförande samt utskottens och ordförande, överlägger i frågor av gemensamt intresse för verksamheten i kammaren, utskotten och (4 kap. 5 § RO och tilläggsbestämmelse 4.5.1 RO). Den parlamentariska ledningen av var uppdelad på två organ: talmanskonferensen och förvaltningsstyrelsen. I talmanskonferensen, som hade till uppgift att över- lägga med talmannen i frågor om riksdagsarbetets planering, ingick förutom talmannen och de vice talmännen en företrädare för varje partigrupp i riksda- gen, utskottens ordförande samt förvaltningsstyrelsens vice ordförande. För- valtningsstyrelsen utgjorde ledningen av myndigheten förvalt- ningskontor som hade till uppgift att handlägga personalfrågor, anslagsfrågor och förvaltningsfrågor i övrigt för och i viss mån för öv- riga myndigheter. Förvaltningsstyrelsen bestod av talmannen som ordförande och åtta andra riksdagsledamöter som valdes av . Den uppdelade led- ningsorganisationen medförde vissa samordningsproblem. 17 TALMANNENS SAMRÅD INFÖR BESLUT OM PLANERING AV KAMMARARBETET bakgrunden inrättades riksdagsstyrelsen för . , som föreslog att riksdagsstyrelsen skulle inrättas, framhöll föl- jande (förs. 1999/2000:TK1 s. 11): De av partigrupperna utsedda företrädarna, dvs. numera i praktiken gruppledarna, har kommit att få en allt viktigare roll som kontakt- och sam- rådspersoner för talmannen. Ända sedan tillkomsten av den nuvarande riksdagsordningen har gällt att talmannen skall samråda med dem om upp- läggningen av kammarens överläggningar och om anordnandet av sär- skilda debatter. Efter hand har en sådan samrådsskyldighet införts också i andra fall där tidigare detaljregler ersatts av en rätt för talmannen att fatta beslut. Ökningen av antalet partier i från fem till sju har komplicerat debattplaneringen och ökat behovet av samråd med gruppföreträdarna. har det bedrivits ett utvecklingsarbete i syfte såväl att effektivisera det parlamentariska arbetet som att befästa riksda- gens ställning som central arena för den politiska debatten. Överläggningar med partiföreträdarna i talmanskonferensen har varit en central del i detta arbete. Vidare anförde att vissa ärenden är av den karaktären att de bör vara obligatoriska styrelseärenden. Till denna kategori hör t.ex. att han- tera frågor som gäller arbetsformer och övergripande frågor om utvecklingen av verksamhet, att tillsätta utredningar och att ta ini- tiativ i riksdagsärenden (förs. 1999/2000:TK1 s. 23). När det gällde samråd i ärenden om kammarens verksamhet anförde följande (förs. 1999/2000:TK1 s. 23): Om gruppledarna, som förutsatts, ingår bland styrelsens ledamöter, eller bland de personer som har närvaro- och yttranderätt i styrelsen, kan tal- mannen även fortsättningsvis samråda med dem och med vice talmännen i frågor som bl.a. gäller uppläggningen av kammararbetet, anordnandet av särskilda debatter, m.m. utan att man för den skull skapar ett med styrelsen konkurrerande ledningsorgan. Det kan vara en fördel att snabbt och på ett informellt sätt kunna anordna ett sådant samråd. I en del mindre kompli- cerade fall kan samråd ske under hand med var och en av gruppledarna. Gruppledarmötena kan givetvis också, som , utnyttjas för samråd i ärenden av så brådskande natur att de inte hinner tas upp som styrelseären- den. Den fråga som är aktuell rör samråd om planering av kammarens arbete. Motsvarande uppgift hade hört till talmanskonferensen och överfördes till riksdagsstyrelsen när den inrättades. I riksdagsordningen blev lydelsen föl- jande (2 kap. 6 § RO i dess lydelse ): Talmannen beslutar efter samråd med riksdagsstyrelsen vilka uppehåll i kammarens arbete om eller som skall förekomma under pågående . Det talades alltså, i likhet med vad som hade gällt för talmanskonferensen, om samråd inför beslut om uppehåll i kammarens arbete. I översynen av riksdags- ordningen 2013 konstaterades att ett pågår året runt och att riksdags- arbetet inte har något egentligt uppehåll. Riksdagsordningen borde därför änd- ras så att talmannen, efter samråd med riksdagsstyrelsen, inte uttryckligen ska 17 TALMANNENS SAMRÅD INFÖR BESLUT OM PLANERING AV KAMMARARBETET besluta om uppehåll i kammarens arbete utan i stället om planeringen av kam- marens arbete (framst. 2013/14:RS3 s. 97 f.). Den aktuella bestämmelsen fick således sin nuvarande lydelse: ”Talmannen beslutar om planeringen av arbetet i kammaren och om när kammaren ska sammanträda.” (6 kap. 2 § RO). I sammanhanget kan nämnas att riksdagsstyrelsen beslutade att förordna en särskild utredare med uppdrag att utvärdera riksda- gens parlamentariska ledningsorganisation och förvaltningsorgani- sation. I utredarens rapport, som överlämnades (2012/13:URF2), anfördes att det under utredningsarbetet snabbt framkommit att gruppledarna i praktiken har klart större betydelse för styrningen av Riks- dagsförvaltningen än vad som framgår av lagstiftningen. För utredarens del stod det således klart att gruppledarmötena är mycket värdefulla för verksamhet. Det är talmannen som beslutar om planeringen av arbetet i kammaren och när sammanträden ska hållas. Frågan nu är vem som talmannen ska vara skyldig att samråda med inför dessa beslut. Besluten omfattar såväl den s.k. långtids- planen som innehåller preliminära hållpunkter för kammarens sammanträden som planeringen för varje . Besluten omfattar under vilka veckor arbetsplenum ska hållas samt när interpellationsdebatter, frågestunder och vissa större debatter ska hållas. Under har talmannens samråd med gruppledarna ökat i omfattning. Gruppledarkretsen är således väl förtrogen med riksdagsar- betet. Gruppledarna samråder redan med talmannen om arbetet i kammaren i en rad olika frågor enligt vad som föreskrivs i riksdagsordningen. Samrådet inför talmannens beslut om att det ska hållas en debatt utan samband med an- nan handläggning kan ses som planering av arbetet i kammaren på kort sikt. Besluten om planeringen av kammarens arbete kan inte ses som beslut som enbart rör myndigheten och som således definitions- mässigt borde hanteras av riksdagsstyrelsen. Självfallet rör besluten Riksdags- förvaltningen, som ska ge stöd till bl.a. arbetet i kammaren, men de har stor betydelse också för ledamöter och deras arbete och fattas av tal- mannen. Besluten kan sägas ha stora såväl politiska som förvaltningsmässiga implikationer. I praktiken stöder talmannen inför be- sluten genom att ta fram underlag och även om talmannens samråd sker med gruppledarna kommer att ha en central roll i processen. Vidare kan det konstateras att gruppledarna sammanträder betydligt oftare än riksdagsstyrelsen. Det innebär att det finns större möjlighet till flexibilitet i fråga om när talmannens samråd inför besluten kan hållas. Sammantaget talar övervägande skäl för att talmannen ska samråda med gruppledarna i stället för med riksdagsstyrelsen inför beslut om planeringen av arbetet i kammaren och om när kammaren ska sammanträda. Förslaget in- nebär en ändring i tilläggsbestämmelse 6.2.1 RO. 17 TALMANNENS SAMRÅD INFÖR BESLUT OM PLANERING AV KAMMARARBETET Vidare vill utredningen ta upp en närliggande fråga. Det är riksdagsstyrel- sen som lämnar förslag till kammaren om vilken dag ett nytt ska inledas när det inte hålls ordinarie val till (till- äggsbestämmelse 3.8.1). Det är inte aktuellt att ändra på att det är kammaren som fattar beslutet om vilken dag ett nytt ska inledas. Däremot finns det skäl att överväga vem som ska föreslå kammaren vilken dag det nya ska inledas. Talmannen föreslår redan kammaren vilket be- slut som ska fattas i vissa frågor som rör datum och tidsfrister. Det gäller när propositioner som enligt regeringen bör behandlas under det pågående riksmö- tet senast ska lämnas, om allmänna motionstiden ska pågå annan tid än vad som föreskrivs som huvudregel i riksdagsordningen och beslut att förlänga följdmotionstiden om det finns särskilda skäl. Det skulle således vara en na- turlig del av talmannens uppgifter att föreslå kammaren när ett nytt ska inledas. I likhet med besluten om planeringen av kammarens arbete kan inte förslaget om när ska inledas ses som ett förslag som enbart rör myndigheten och som således definitionsmässigt borde hanteras av riksdagsstyrelsen. Styrelsen bör således inte ha denna förslagsrätt. Det är i stället rimligt att talmannen efter samråd med gruppledarna får rätten att föreslå kammaren när ska inledas. Förslaget innebär en ändring i tilläggsbestämmelse 3.8.1 RO. Utredningen lägger således fram två förslag i detta avsnitt. För det första blir talmannen skyldig att samråda med gruppledarna i stället för med riks- dagsstyrelsen inför sitt beslut om planeringen av arbetet i kammaren och när kammaren ska sammanträda. För det andra ska talmannen, i stället för riks- dagsstyrelsen, efter samråd med gruppledarna lämna förslag till kammaren om vilken dag det nya ska inledas då det inte hålls ordinarie val till . Särskilt förslaget om att samrådet inför beslut om planeringen av arbetet i kammaren och när kammaren ska sammanträda ska hållas med gruppledarna i stället för med riksdagsstyrelsen kan motiveras med praktiska skäl. Talmannen samråder med gruppledarna om olika frågor förhål- landevis ofta, och samrådet med gruppledarna kan hållas med kortare varsel än med styrelsen. kan de båda förslagen motiveras principiellt med att de innebär att riksdagsstyrelsens roll som myndighetsstyrelse renodlas. En sådan förändring av riksdagsstyrelsens roll har ägt rum sedan styrelsen inrät- tades , och utredningen välkomnar den utvecklingen. Utredningen lägger inte fram några ytterligare förslag i denna del men vill framhålla att det kan finnas skäl att i en kommande utredning systematiskt följa upp riksdagsstyrelsens ändrade roll. Enligt tilläggsbestämmelse 4.4.1 RO leder riksdagsstyrelsen och överlägger om planeringen av riksdagsarbetet. Vidare får riksdagsstyrelsen enligt tilläggsbestämmelse 9.17.2göra framställningar hos i frågor som gäller riksdagsarbetets bedrivande, hör till styrelsens handläggning eller gäller den ekonomiadminist- rativa lagstiftningen för , ombudsmän och . Uppgifterna att överlägga om planeringen av riksdagsarbetet och att göra framställningar i frågor som gäller riksdagsarbetets bedrivande 17 TALMANNENS SAMRÅD INFÖR BESLUT OM PLANERING AV KAMMARARBETET kommer från talmanskonferensens tidigare uppgifter. I dessa delar har styrel- sen möjligen uppgifter som inte är helt självklara för ett organ som leder myn- digheten . I en kommande utredning kan det finnas skäl att överväga om riksdagsstyrelsens roll som myndighetsstyrelse bör renodlas ytterligare utöver vad som här föreslås. Förslagen innebär ändringar i tilläggsbestämmelserna 3.8.1 och 6.2.1 RO. 18Beslutsordningen för tecknande av kollektivavtal och stridsåtgärder Beslutanderätten när det gäller kollektivavtal, förutom beslut om att teckna huvudavtal, och stridsåtgärder flyttas från riksdagsstyrelsen till riksdagsdi- rektören. Ett arbetsgivarkollegium med representanter för de övriga riks- dagsmyndigheterna bildas. I direktiven anförs att riksdagsstyrelsen har en rad uppgifter inom kollektivav- talsområdet. Vissa uppgifter omfattar även myndigheter. Styrel- sens ansvar innebär att arbetsgivarperspektivet blir mindre tydligt inom Riks- dagsförvaltningen och övriga riksdagsmyndigheter, som beslutspro- cessen är omständlig och tidskrävande. Utredningen ska därför överväga om beslutanderätten när det gäller kollek- tivavtal (förutom beslut om att teckna huvudavtal) och stridsåtgärder bör flyt- tas från riksdagsstyrelsen till riksdagsdirektören, och hur en sådan ordning i så fall bör utformas. Om riksdagsdirektören föreslås överta befogenheterna från styrelsen skulle exempelvis ett arbetsgivarkollegium kunna bildas, där repre- sentanter för de övriga myndighetscheferna får plats. Kollegiets uppgifter skulle kunna vara att lämna råd till riksdagsdirektören och därigenom tillför- säkras inflytande. 18.2.1Riksdagsförvaltningens och riksdagsstyrelsens uppgifter inom kollektivavtalsområdet ska enligt 14 kap. 2 § RO ge stöd till arbetet i kamma- ren, utskotten och samt bistå ledamöter och organ med sakuppgifter för riksdagsarbetet. ska enligt samma paragraf därutöver, när det gäller och myndigheter, i den omfattning bestämmer