rfr · H70WRFR5 · 2020-01-28 00:00:00 — För det tredje kan den ökade fokuseringen på teknik leda till nya risker, särskilt när tekniken är tätt integrerad med företagens verksamhet. Det ökade beroendet av finansiell teknik ökar risken för t.ex. cyberbrott. Molntjänster stärker dock motståndskraften för cyberincidenter. En ännu outvecklad tillsyn vad gäller tjänster kopplade till den nya tekniken kan också bidra till ökade risker, liksom fler nya aktörer och affärsrelationer. De utpekade riskerna utgör inte några akuta hot, men situationen kan enligt FSB snabbt komma att förändras. FSB (2019). Decentralised financial technologies: Report on financial stability, regulatory and governance implications. Rapporten handlar om decentraliserad, icke-hierarkisk fintech. Det kan vara distribuerad databasteknik 16I och med genomförandet av EU:s andra betaltjänstdirektiv (PSD2) tvingas bankerna att tillgängliggöra delar av den information de har om sina kunder till leverantörer av tredjepartstjänster. (”distributed ledgers”) som är en samling av data som är spridd över flera noder. Det kan också vara peer-to-peer-teknik (P2P) eller andra plattformar som möjliggör direkt utlåning från investerare till personer eller företag. Decentraliseringen kan leda till att mellanhänder eller knutpunkter blir mindre viktiga, och till att risktagande, beslutsfattande och tillgång till information sprids ut på många aktörer. FSB anser att det är svårt att uppskatta hur stor betydelse decentraliseringen kommer att få. Utvecklingen har kommit längst inom områdena betalningar och avveckling, kapitalmarknad, finansiering av affärer (”trade finance”) och utlåning. FSB (2019). Third-party dependencies in cloud services: Considerations on financial stability implications. Rapporten handlar om det ökade beroendet av molntjänster. FSB pekar på att finansiella institutioners användning av molntjänster väcker frågor om hur den finansiella stabiliteten påverkas. Bland de positiva effekterna nämner FSB ökad säkerhet för enskilda företag. Om finansiella företag börjar använda leverantörer i andra länder och om tjänsterna erbjuds av ett litet antal företag kan det däremot bli svårare för finansiella institutioner och myndigheter att bedöma om de molntjänster som levereras överensstämmer med gällande lagar och regler. FSB gör i rapporten bedömningen att det inte finns några omedelbara risker för den finansiella stabiliteten på grund av ökad användning av molntjänster. Ansvariga myndigheter behöver dock diskutera t.ex. hur tillsynen av utlagda tjänster fungerar. FSB (2019). BigTech in finance: Market developments and potential financial stability implications. Rapporten beskriver hur bigtech-företag har börjat verka inom den finansiella sektorn. Utvecklingen har enligt FSB positiva effekter i form av innovationer, diversifiering och ökad effektivitet när det gäller tillgång till finansiella tjänster. Den kan också bidra till ökad inkludering, särskilt på nya marknader och i ekonomier under utveckling, och den kan förbättra små och medelstora företags möjlighet att komma in på finansmarknaden. pekar FSB på att bigtech-företag kan utgöra en risk för den finansiella stabiliteten. Bigtech-företagens andel av marknaden skulle kunna växa snabbt eftersom de har stora resurser och omfattande kundstockar. Ett litet antal bigtech-företag skulle därför kunna komma att dominera, snarare än diversifiera, vissa marknader. För beslutsfattare väcker utvecklingen frågor om regleringar och tillsyn och om situationen för de befintliga företagen på marknaden. () har flera kommittéer som arbetar med frågor som berör fintech. En är eller () som fokuserar på frågor om tillsyn. (2017). Sound Practices: Implications of fintech developments for banks and bank supervisors. Kommittén bedömer i rapporten att det kommer att bli allt svårare för de traditionella bankerna att behålla sina befintliga affärsmodeller med anledning av de tekniska förändringar som sker och nya förväntningar från kunderna. tros kampen om kundrelationerna hårdna. framhåller i rapporten att situationen kan ha positiva effekter på den finansiella stabiliteten till följd av bättre konkurrens. (2018). Sound Practices: Implications of fintech developments for banks and bank supervisors. Rapporten innehåller rekommendationer utifrån de förslag som kommittén la fram i den nämnda rapporten 2017. Rapporten pekar på en rad olika åtgärder som banksystemet kan tillämpa för att hantera de risker som uppstår i samband med utvecklingen av fintech. Tre fallstudier – om big data, distribuerad databasteknik (DLT) och molntjänster – berör den nya teknikutvecklingen. Tre andra handlar om fintech som affärsmodell (innovativa betalningssystem, låneplattformar och ett nytt banksystem). Rapporten identifierar tio viktiga områden där tillsyn och säkerhetsåtgärder behövs. (2019). Designing a treatment for crypto-as- sets. I denna rapport behandlar ökningen av kryptotillgångar. Kommittén anser att kryptotillgångar och de tjänster som hör till området kan ge upphov till oro för den finansiella stabiliteten samt öka redan befintliga risker för banksystemet. Vissa kryptotillgångar har dessutom en hög grad av volatilitet och utgör en osäkerhet för banker i form av likviditetsrisker, kreditrisker, marknadsrisker och operationella risker (inklusive bedrägerier och cyberbrott). Det finns även risk för att kryptovalutor används för penningtvätt och terrorfinansiering. Rapporten identifierar olika kanaler genom vilka banker kan utsättas för dessa risker samt föreslår regler för en tydlig och effektiv tillsyn. BIS har en kommitté för globala finansiella system (, CGFS) som bistår centralbankschefer med bevakning av utvecklingen på den globala finansmarknaden. BIS CGFS & FSB (2017). FinTech credit – market structure, business models and financial stability implications. Rapporten har tagits fram av CGFS och FSB tillsammans. Den visar att fintech-krediter än så länge utgör en liten del av kreditmarknaden. En allt större andel av marknaden skulle kunna innebära både möjligheter och hot för den finansiella stabiliteten. Bland möjligheterna nämns nya finansieringskällor och ökat tryck på effektiviseringar för de etablerade bankerna. Bland riskerna nämns svagare kontroller vid utlåning och procyklisk tillgång till kredit (alltså ökad tillgång till krediter vid högkonjunktur respektive mindre tillgång i lågkonjunktur). Likaså kan bankerna påverkas genom minskade vinster och ökat risktagande. Claessens S., Frost, J. & , G. m.fl. (2018). Fintech credit markets around the world: size, drivers and policy issues. Delar av denna rapport bygger på den tidigare nämnda CGFS- rapporten credit . Rapporten visar att fintech-krediterna har växt snabbt runt om i världen , men att omfattningen fortfarande varierar mycket mellan olika ekonomier. Skillnaderna återspeglar skiftande ekonomisk utveckling och finansiell marknadsstruktur. Ju högre inkomst ett land har och ju mindre konkurrenskraftigt dess banksystem är, desto större andel har fintech-krediterna. Fintech-kreditvolymerna är också större i länder med mindre stränga bankregler. Ett antal utmaningar är enligt författarna kopplade till fintech-krediterna, såsom att säkerställa ett adekvat skydd för konsumenter och investerare. Vad gäller finansiell stabilitet kan utmaningen vara att få tillgång till data som kan förutsäga en eventuell systemkris. () arbetar med frågor om betalningar. BIS CPMI, G7 & IMF (2019). Investigating the impact of global stablecoins. G7, IMF och BIS CPMI gav ut en rapport om knutna kryptovalutor (”stablecoins”). Rapporten pekar på att det kan uppkomma risker för den finansiella stabiliteten om knutna kryptovalutor blir vanligare. De kan öka sårbarheten för de konventionella nationella valutorna och underlätta spridningen av finansiella chocker över gränser. diskuterar frågor om finansmarknadens funktion och centralbankernas roll. (2018). Central bank digital currencies. En slutsats i rapporten är att den största risken för den finansiella stabiliteten förknippad med digitala centralbanksvalutor är att de kan underlätta en flykt bort från privata finansinstitut och marknader till centralbankerna. Om hushåll och andra aktörer upplever finansiell stress tenderar de att flytta sina tillgångar till finansiella institutioner som de uppfattar som trygga. Även om det skulle finnas insättningsgarantier skulle stabiliteten för privata finansinstitut kunna försvagas eftersom den digitala centralbanksvalutan skulle uppfattas som ett mycket säkert alternativ. Financial Action Task Force Arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) är ett mellanstatligt organ som inrättades av G7-mötet i . Dess arbete syftar till att fastställa internationella standarder samt främja åtgärder för att bekämpa penningtvätt, finansiering av terrorism och andra hot mot det internationella finansiella systemets FATF är ett policyskapande organ som försöker påverka utveck- lingen av lagar och regler inom området. I syfte att ge stöd till finansiella innovationer som är motståndskraftiga mot penningtvätt och terrorfinansiering har FATF lanserat en plattform, FATF Fin- Tech and RegTech Initiative. Tanken är att sprida initiativ som både myndig- heter och den privata sektorn kan dra nytta av. FATF har också publicerat rap- porten Guidance for a Risk-Based Approach to As- set Service Providers. Det är en handledning i hur virtuella valutor bör hante- ras för att bekämpa penningtvätt och terrorfinansiering. IOSCO är den internationella organisationen för värdepapperstillsyn. samlar världens värdepappersmyndigheter och tar fram olika standarder. IOSCO (2017). Research Report on (Fintech). porten finns ett avsnitt som särskilt tar upp konsekvenser för den finansiella Avsnittet pekar på att icke-hierarkisk utlåning (peer-to-peer- utlåning eller P2P-utlåning) och massfinansiering av aktiekapital (”equity crowdfunding”)17 inte utgör någon systemrisk eftersom sektorn är så liten och eftersom det finns få beröringspunkter mellan sektorn och den globala finans- I vissa länder har dock P2P-utlåningen ökat mycket, och som en följd av detta har myndigheterna där utvidgat regleringen och tillsynen. gäller t.ex. och . När det gäller sammankopplingen med det övriga finansiella systemet har steg tagits i . Det öppnar nya markna- der för P2P-lånemarknaden men gör också att det övriga systemet kan bli mer sårbart eftersom P2P-lån ofta ges utan säkerheter. Än så länge är marknads- segmentet litet och utgör därför enligt IOSCO ingen systemrisk. ger stöd till finanssektorn bl.a. genom The Financial Sector Ad- visory Center (Finsac). (2017). () and Blockchain, FinTech Note nr 1. Rapporten pekar på att den finansiella sektorn genomgår en omfattande omvandling till följd av snabb utveckling och spridning av fintech. Rapporten undersöker nya trender inom fintech och ana- lyserar vilken betydelse de kan få för verksamhet. möjligheter med distribuerad databasteknik (DLT) och blockkedjeteknik iden- tifieras i rapporten. Bland möjligheterna nämns decentralisering och frånvaro av mellanhänder, större öppenhet och möjligheter till granskning, ökad hastig- het och effektivitet, kostnadsminskningar och automatisering. upp är t.ex. hur ny teknik ska fungera tillsammans med befintliga lösningar, 17 Massfinansiering av aktiekapital eller ”equity crowdfunding” är en kapitalanskaffningsme- Den innebär att ett bolag via en internetbaserad plattform erhåller kapital från ett stort antal aktörer i utbyte mot att investerarna får aktier i bolaget. operationell osäkerhet, cyberrisker och frågor om sekretess. Likaså uppstår frågor om hur tvister ska lösas och hur regler och tillsyn ska utformas när roller och aktörer i finanssektorn förändras. Författarna pekar på att tekniken är ny och att utvecklingen går fort. kommer därför inte att utfärda några generella rekommendationer om distribuerad databasteknik och blockkedjeteknik. (2018). Cryptocurrencies and Blockchain. Rapporten innehåller ett avsnitt där utvecklingen av kryptovalutor och blockkedjeteknik i och analyseras. Rapporten pekar på att kryptovalutor och blockkedjeteknik utgör utmaningar för beslutsfattare. De behöver för det första skapa regleringar, konsumentskydd och skattesystem utan att hämma innovationer. För det andra måste de hantera det faktum att brytningen av kryptovalutor kräver stora mängder elektricitet. Slutligen ställs beslutsfattare inför frågan om regeringarna själva och centralbankerna kan använda blockkedjeteknik för att förbättra sitt eget arbete. Rapporten uppmanar till att olika länder ska dela med sig av god praxis. I rapporten nämns att omfattande brytning av kryptovalutor sker på , i och i . (2019). Blockchain: Opportunities for in Emerging Markets. Rapporten handlar om användningen av distribuerad databasteknik (DLT) och blockkedjeteknik i utvecklingsekonomier. Rapporten undersöker potentiella tillväxtmarknader för blockkedjetekniken och hur den kan tillämpas i finanssektorn. Tekniken kan enligt rapporten visa sig vara särskilt värdefull för framväxande marknader. Även om tekniken är ny och osäker pekar rapporten på att företag – på både framväxande och etablerade marknader – inte kan vänta på att alla frågetecken rätas ut. I stället bör de tillämpa en undersökande inställning och börja använda tekniken för att sedan dra slutsatser utifrån gjorda erfarenheter. IMF har som en av sina uppgifter att verka för stabilitet i det internationella valutasystemet. He, m.fl. (2017). Fintech and : Initial Considerations, IMF Staff Discussion Notes 17/05. Rapporten tar upp att fintech kan påverka den finansiella stabiliteten. Tekniken kan öka antalet finansiella transaktioner och göra att transaktioner genomförs snabbare. Det är varken entydigt positivt eller negativt ur stabilitetssynpunkt: å ena sidan kan det leda till mer effektiv prissättning men å andra sidan kan volatiliteten och instabiliteten öka. Allt fler automatiserade transaktioner skulle kunna leda till att investeringar tenderar att riktas åt samma håll (”asset correlation”), vilket kan öka volatiliteten. Vissa tekniska lösningar kan också öka risken för cyberangrepp. Vidare finns risk för ökad koncentration till vissa noder inom det globala systemet. Utvecklingen kan också gå mot att betalningar sköts av ett stort antal speciali- serade företag i stället för som tidigare få men stora intermediärer, vilket kan minska möjligheterna till insyn och kontroll. Tillsynsmyndigheterna ska enligt rapportförfattarna noggrant balansera mellan å ena sidan krav på effektivitet och å andra sidan behov av stabilitet och de ska se till att förtroendet för det ekonomiska systemet upprätthålls. Rapporten belyser också vikten av internationellt samarbete eftersom fintech är en internationell företeelse. Bazarbash, (2019). FinTech in Financial Inclusion: Learning Applications in Assessing , IMF Working paper WP/19/109. Rapporten handlar om hur fintech kan bidra till bedömningar av risk. ML kan leda till att långivare får bättre information om potentiella låntagare. Det kan förbättra möjligheterna för långivarna att fatta korrekta beslut, vilket i förlängningen kan leda till förstärkt finansiell stabilitet. En annan aspekt är att fintech kan öka utbudet av krediter, vilket kan påverka den finansiella stabiliteten negativt. IMF och sjösatte The Fintech Agenda 2018. Agendan behandlar möjligheter och risker förknippade med utvecklingen av fintech. IMF & (2018). The Fintech Agenda: Chapeau Paper. Agendan fastställer 12 åtgärder som bör tillämpas av medlemsländerna för att stödja utvecklingen inom fintech och banktjänster. identifierar rapporten en rad olika risker som bör hanteras i samband med tillämpning av fintech. Enligt agendan kan fintech kan utmana centralbankernas roll som sista låneinstans i kris. kan fintech vara ett stöd för centralbankerna. Tekniken kan göra det möjligt för centralbankerna att ge ut digitala valutor. Fintech kan också öka tillgängligheten till och hållfastheten hos betaltjänster. Fintech innebär enligt agendan att både institutionella och geografiska gränser suddas ut och det kan ge ökad rörlighet i kapitalflödena. Det kan i sin tur leda till att kopplingarna mellan olika delar av det globala finansiella systemet ökar och att tonvikten inom olika av systemet förändras, vilket kan påverka balansen i den globala finansiella stabiliteten. IMF & (2019). Fintech: The Experience so Far. Rapporten kompletterar The Fintech Agenda och innehåller en analys av medlemsländernas förutsättningar för och utmaningar i samband med utvecklingen av fintech. Den bygger dels på direkta kontakter med medlemsländerna, dels på en enkät. Rapporten visar att fintech har påverkat tillgången till finansiella tjänster, och mobila betaltjänster har varit den tjänst som har tagit täten. Den nya marknadsstruktur som detta har lett till kan både öka konkurrensen och effektiviteten, men innebära risker för den finansiella stabiliteten. En majoritet av de länder som svarade på enkäten () uppgav att de på något sätt hade ändrat sin tillsyn för att anpassa den till uppkomsten av fintech. berodde det på att man uppfattade ökade risker för den finansiella stabiliteten i samband med utvecklingen. utvärderar och jämför medlemsländernas politik och ekonomi. (2017). Reviews of Digital Transformation: Going Digital in . Rapporten granskar digitaliseringspolitik och pekar på vilket typ av ledarskap som behövs för att landet ska bli framgångsrikt i den digitala omvandlingen. roll i att bevaka den finansiella stabiliteten lyfts fram. (2018). Regulatory framework for the loan-based crowdfunding platforms. Lånebaserad massfinansiering innebär att personer eller företag kan få lån genom massfinansiering mot en ränta. Allt fler länder inför regleringar inom området. Rapporten redovisar en enkät som skickade ut till sina medlemsländer. tillhör de länder som inte har någon särskild reglering av plattformarna. I (och ) betraktas plattformar för lånebaserad massfinansiering som betalningsinstitut. 3.1.2 Nationella centralbanker och tillsynsmyndigheter (2017). Finansiell stabilitet 2017:1. I en av sina finansiella stabilitetsrapporter gjorde en fördjupning om fintech. beskrev där att fintech kan vara positivt för det finansiella systemet genom att möjliggöra snabbare och mer kostnadseffektiva finansiella transaktioner, öka utbudet av finansiella tjänster och automatisera rapporteringen mellan finansiella institut och myndigheter, vilket kan främja ett effektivt betalningsväsende. kan utvecklingen enligt medföra risker för den finansiella stabiliteten. En risk är att alltmer lättrörliga finansiella transaktionsflöden kan ge likviditetsrisker för de aktörer som finansierar sig via nya finansiella tjänster. Snabb och automatiserad flytt av kapital kan också skapa risker i form av stora och oväntade kursrörelser på börser och i finansiella instrument. När finansiella transaktioner flyttas bort från centrala aktörer kan det också leda till att det blir svårare för myndigheterna att få kännedom om dem, vilket i sin tur kan försvåra upptäckten av osund eller olaglig verksamhet, t.ex. penningtvätt eller finansiering av terrorism. I fördjupningen skriver vidare att historien har visat att det är svårt att i förväg bedöma hur ny teknik kan påverka den finansiella sektorn och vilka risker som utvecklingen kan medföra. Det betyder inte att fintech nödvändigtvis innebär risker, men pekar på att det är viktigt att bevaka samspelet mellan teknisk utveckling, innovationer och påverkan på finansmarknaden. tillsatte ett projekt för att undersöka möjligheten att ge ut en digital centralbankspeng, en så kallad e-krona. En e-krona skulle ge allmänheten tillgång till ett digitalt komplement till kontanter där staten står som garant för pengarnas värde. erbjuder endast bankerna och övriga deltagare i digitala pengar. (2017). Myndighetens roll kring innovationer. () fick 2017 i uppdrag av regeringen att utreda hur myndigheten kan möta de behov som kan uppkomma när finansiella företag vill erbjuda nya innovativa finansiella tjänster. Rapporten är ett svar på det uppdraget. I rapporten görs en kartläggning av den svenska fintech-sektorn, och den innehåller också ett avsnitt om regtech. Ett förslag som lämnas i rapporten var att inrätta ett innovationscentrum (se nedan). En annan åtgärd som diskuteras i rapporten är en regulatorisk sandlåda. FI bedömde dock att det inte skulle vara negativt att avstå från att inrätta en sådan. (2017). Tillsynen över bankerna. I rapporten konstaterar FI att det i finns en stor mängd mindre banker, bl.a. företag med inriktning mot fintech som i vissa fall är kreditinstitut. Även om dessa banker utgör en relativt liten andel av det svenska finansiella systemet kan de tillsammans utföra för samhället kritiska funktioner. FI anser att det finns sårbarhetsrisker om konjunkturutvecklingen och kreditkvaliteten försämras. Det är därför viktigt att även dessa mindre företag och banker är stabila och bedriver sin verksamhet på ett sunt sätt. () inrättade ett innovationscentrum 2018. Det arbetar internt för att samla myndighetens egna diskussioner kring innovationer och externt med information till och dialog med företag som bedriver innovationsverksamhet. FI skriver på sin webbplats att myndigheten inte har något uttalat mål att främja teknisk utveckling eller innovation på det finansiella området. Utgångspunkten är i stället att finansiell reglering och tillsyn inte ska utgöra ett hinder för utveckling och innovation på det finansiella området, förutsatt att FI:s huvudsakliga uppdrag inte åsidosätts.18 har undersökt vilka för- och nackdelar som en digital centralbanksvaluta skulle innebära. har inte bestämt sig för om man ska gå vidare eller ej.19 införde regler i enlighet med betaltjänstedirektivet PSD2 i norsk lag under våren 2019.20 18Den finska finansinspektionens webbplats: . 19Norges Banks webbplats (2019). How important is it for a nation to have a payment system? Speech by Deputy Governor at Finance 's payments conference, 20Høringsuttalelse – utkast til regler tilsvarende det reviderte betalingstjenestedirektivet (PSD2) i norsk rett, Banks brev av 17 2017 til . Norska Finanstilsynet presenterade en regulatorisk sandlåda . I den regulatoriska sandlådan får verksamheter möjlighet att lansera nya, innovativa produkter, tekniker och tjänster. Arbetet följs av Finanstilsynet som ger hjälp med att förklara vilka tillstånd som krävs. Syftet är att bidra till att innovativa verksamheter får kunskap om regelverken, att Finanstilsynet får större förståelse för nya tekniska lösningar på finansmarknaden samt att bidra till ökad teknisk innovation och till fler nya aktörer. Även det danska Finanstilsynet har inrättat en regulatorisk sandlåda. Målet med sandlådan, som har funnits , är att främja utvecklingen av innovativa produkter och tjänster, uppmuntra användningen av ny teknik i den finansiella sektorn och ge Finanstilsynet möjlighet att öka sina kunskaper om fintech. (2017). Banker fra over 100 lande betalinger via Kronos, Analyse nr 19. Rapporten analyserar Nationalbanks betalningssystem Kronos och framhåller att systemet bidrar till att skapa finansiell stabilitet. De flesta danska banker har ett konto i och deltar direkt i Kronos, medan många utländska banker deltar indirekt genom en kontoinnehavare. Det är viktigt att den enskilda banken tar hänsyn till de risker som både direkt och indirekt deltagande medför. Dock understryker rapporten vikten av att säkerställa att Kronos inte representerar ett hot mot finansiella stabilitet. (2017). Digitale centralbankpenge i ? Analyse nr 28. Rapporten diskuterar införandet av en digital centralbanksvaluta i . Författarna drar slutsatsen att en digital centralbanksvaluta i grunden skulle förändra Nationalbanks roll i det finansiella systemet. Dessutom skulle införandet skapa risker för finansiell instabilitet.