urf · H8A5URF1 · 2020-09-24 00:00:00 — Vid sådana val inom som avser två eller fler personer får valberedningen enligt 12 kap. 7 § RO lägga fram en gemensam lista. Listan ska innehålla namn på så många personer som valet avser och ska godkännas av alla ledamöter som har deltagit i valberedningens sammanträde eller av alla utom en. Tal- mannen ska lägga fram förslag om den gemensamma listan för kammaren och, vid bifall, förklara personerna på listan valda. Om det begärs av ett visst antal personer som motsvarar en särskilt angiven kvot, ska valet dock förrättas med slutna sedlar. Detta val ska äga rum vid ett följande sammanträde. Platserna fördelas då, enligt 12 kap. 8 § RO, proport- ionellt mellan varje gruppering av riksdagsledamöter som uppträder under ge- mensam beteckning vid valet. Fördelningen mellan grupperingarna sker ge- nom att en plats i taget tilldelas den gruppering som för varje gång får det högsta jämförelsetalet. Jämförelsetalet är lika med grupperingens röstetal, så länge grupperingen inte har tilldelats någon plats. Därefter beräknas jämförel- setalet genom att grupperingens röstetal delas med det antal platser som grup- peringen har tilldelats, ökat med 1. Vid lika jämförelsetal ska avgörandet ske genom lottning. Inom ramen för valberedningens arbete har det påtalats att förfarandet, om det skulle aktualiseras, skulle bli svårt att tillämpa. Att på detta sätt välja ledamöter till flera, eller till och med alla, utskott kan också förväntas bli mycket tidskrävande. Frågan är om i en sådan situation alls hin- ner välja alla utskotten senast efter det första samman- trädet. Utredningen ska överväga och vid behov föreslå förändringar av förfaran- det. Om utredningen kommer fram till att det nuvarande systemet inte bör änd- ras, ska utredningen ändå överväga om åtminstone tiden för att välja utskott bör förlängas till än de som kammaren enligt nu- varande ordning har till sitt förfogande. 12 : TIDPUNKT OCH FÖRFARANDE Vid det första sammanträdet med kammaren efter ett val till ska en valberedning utses för valperioden (3 kap. 3 § p. 4 RO). Valberedningen sam- manträder som den utses på kallelse av talmannen. Därefter sam- manträder valberedningen på kallelse av ordföranden (tilläggsbestämmelse 12.2.2 RO). Varje partigrupp, som motsvarar ett parti som vid valet till fick av rösterna i hela riket, ska besätta en plats i valberedningen. Därutöver fördelas tio platser proportionellt mellan dessa partigrupper (3 kap. 5 § RO). Reglerna innebär att valberedningen inte behöver vara och normalt inte hel- ler är proportionellt sammansatt. I förarbetena sägs följande: Förslaget är främst betingat av ett önskemål att tillförsäkra varje partigrupp med av väljarna bakom sig en representant i valbered- ningen. Valberedningen har ju till uppgift att vara ett forum för överlägg- ningar och överenskommelser mellan partierna om olika riksdagsorgans sammansättning. Det är därför viktigt att i beredningen finns språkrör för alla meningsriktningar som kan influera på valens utgång. Också parti som inte av egen kraft kan besätta någon plats i ett riksdagsorgan kan öva så- dant inflytande. Däremot är det mindre angeläget att varje parti är repre- senterat i valberedningen strikt i förhållande till sin styrka. (SOU 1972:15 s. 290) Val inom bereds av valberedningen om inte något annat är föreskri- vet (12 kap. 2 § RO) . Bland de val som inte bereds av valberedningen finns val av talman och vice talmän, ombudsmän, riksrevisor, riksrevis- ionsdirektör och vissa nämnder som . 12.2.2 Val av utskott Enligt tilläggsbestämmelse 7.2.1 RO ska senast på åttonde dagen efter det första sammanträdet med kammaren välja 15 ut- skott i den ordning de räknas upp i riksdagsordningen. Valet gäller till valpe- riodens slut. Antalet ledamöter i utskotten och i fastställs av riks- dagen på förslag av valberedningen (tilläggsbestämmelse 7.4.1 RO). Val av två eller fler personer sker normalt genom att valberedningen lägger fram en gemensam lista som omfattar alla som ska väljas (12 kap. 7 § RO). Valberedningens förslag behöver inte vara enhälligt för att val ska kunna för- rättas med gemensam lista. En ledamot kan ha en avvikande mening. Anled- ningen är att samtliga partigrupper, som har av röstetalet i hela riket bakom sig är representerade i valberedningen. av röstetalet ger en utdelning av 14 mandat. Det är inte tillräckligt för att få en ordinarie plats i ett utskott, som har 17 ledamöter. Det var enligt Grundlagberedningen föga rimligt att ett parti som är stort nog att vara företrätt i valberedningen men för 12 : TIDPUNKT OCH FÖRFARANDE litet att av egen kraft kunna besätta en plats i organ av utskotts storlek, genom att vägra att godkänna en gemensam lista för val till organet skulle kunna tvinga fram val med slutna sedlar (SOU 1972:15 s. 290). Detta innebär att om två ledamöter i valberedningen inte ställer sig bakom ett i övrigt gemensamt förslag kommer valet i kammaren att förrättas med slutna sedlar. Det finns inga regler om hur långt före kammarens val valbered- ningen ska presentera sitt förslag och meddela om den lägger fram en gemen- sam lista eller inte. Även om valberedningen har lagt fram en gemensam lista kan det bli val med slutna sedlar i kammaren. Val med slutna sedlar ska således ske om det begärs av minst så många riksdagsledamöter som motsvarar den kvot som man får, om samtliga röstberättigade ledamöters antal delas med det antal personer som valet avser, ökat med 1. Om kvoten är ett brutet tal, ska den avrundas till närmaste högre hela tal. Riksdagsordningen föreskriver att detta val ska äga rum vid ett följande sammanträde. Bestämmelsen att detta val ska äga rum först vid ett följande sammanträde är ett skydd mot överrumpling. Till grund för konstruktionen med val med gemensam lista ligger bestäm- melsen att valet ska förrättas med slutna sedlar, om det begärs av minst så många riksdagsledamöter som motsvarar det tal man får när samtliga röstbe- rättigade ledamöters antal delas med antalet personer valet avser ökat med 1, dvs. vid utskottsval 349/17+1 = 19,39, alltså 20 (om kvoten är ett brutet tal ska den avrundas till närmast högre tal). Detta gör att en partigrupp som är berät- tigad att få plats i ett utskott alltid kan slå vakt om sin rätt genom att begära att valet i stället ska förrättas med slutna sedlar. I 12 kap. 8 § RO föreskrivs hur platserna ska fördelas om val förrättas med slutna sedlar. Platserna fördelas proportionellt mellan varje gruppering av riks- dagsledamöter som uppträder under gemensam beteckning vid valet (proport- ionellt val). Uträkningen görs enligt följande (12 kap. 8 § tredje stycket RO): Platserna fördelas mellan grupperingar genom att en plats i taget tilldelas den gruppering som för varje gång får det högsta jämförelsetalet. Jämfö- relsetalet är lika med grupperingens röstetal, så länge grupperingen inte har tilldelats någon plats. Därefter beräknas jämförelsetalet genom att grupperingens röstetal delas med det antal platser som grupperingen har tilldelats, ökat med 1. Vid lika jämförelsetal ska avgörandet ske genom lottning. Detta innebär att när partigruppernas representanter i valberedningen diskute- rar en gemensam lista, är utgångspunkten de bestämmelser i 8 § som gäller för val med slutna sedlar (, Grundlagarna [2019], kommentaren till 12 kap. 8 § RO). Dessa bestämmelser bygger på proportionella val enligt heltalsmetoden eller d’Hondts metod. Två eller fler partier kan samverka med varandra genom att gå fram med gemensam partibeteckning (kartellsamver- kan). Men valberedningen är inte bunden av bestämmelserna i 8 §. Om den är enig eller om bara en ledamot avviker, kan den komma med ett på annat sätt uppbyggt förslag, som man kan rösta om i kammaren. 12 : TIDPUNKT OCH FÖRFARANDE Den gemensamma listan upptar alla som ska väljas i den ordning som per- sonerna skulle ha blivit valda om valet hade förrättats med slutna sedlar och alla ledamöterna hade deltagit i valet. Det innebär att man i förväg har gjort en uträkning med tillämpning av 8 § tredje stycket. Enligt tilläggsbestämmelse 12.8.2 RO får talmannen, om inte en ledamot yrkar annat, bestämma att valsedlarna i samtliga val ska lämnas innan sam- manräkning görs i något av valen, om två eller fler val med slutna sedlar ska genomföras. En sådan förkortad procedur kräver dock samtycke från samtliga närvarande ledamöter eftersom de bör kunna grunda sina ställningstaganden på säkert underlag för att få bästa tänkbara utdelning (SOU 1972:15 s. 291). Så vitt bekant har denna bestämmelse aldrig tillämpats. När det gäller utformningen av valsedeln vid proportionellt val föreskrivs följande i riksdagsordningen (tilläggsbestämmelse 12.8.4): Vid proportionellt val ska det på valsedeln finnas en beteckning i ord för en viss gruppering av riksdagsledamöter. Efter denna beteckning förs nam- nen upp i en följd under varandra. En valsedel är ogiltig om den 1.saknar beteckning för en gruppering av riksdagsledamöter, 2.innehåller mer än en beteckning, eller 3.saknar namn på en valbar kandidat. Ett namn på en valsedel ska anses obefintligt om 1.kandidaten inte är valbar, 2.namnet är överstruket, 3.det inte klart framgår vem som avses, eller 4.ordningen mellan namnet och något annat namn på valsedeln inte klart framgår. Ordningsföljden mellan kandidatnamnen inom varje gruppering av riksdagsledamöter ska bestämmas genom att ett jämförelsetal beräknas för dem med tillämpning av heltalsmetoden enligt 14 kap. 10 § vallagen (2005:837). Om flera kandidater får lika stora jämförelsetal, ska valet av- göras genom lottning. 12.2.3Tidpunkt för val av utskott Utskotten ska väljas senast den åttonde dagen efter det första sammanträdet (tilläggsbestämmelse 7.2.1 RO). Valet gäller till valperi- odens slut (7 kap. 2 § RO). Det finns alltså inga utskott från det att den nya har samlats efter ett val tills de nya utskotten väljs. valdes utskotten efter samlande. Skälet till att tiden för valet för- längdes med var att det hade visat sig svårt att genomföra valen inom . ändrades reglerna så att valet av utskott gällde för hela mandatperioden och inte som tidigare för ett . Den förlängda mandat- tiden för utskotten innebar en fördel genom att utskottsarbetet kunde komma igång efter det att hade inletts (bet. KU 1977/78:30). Förslagen kom från Utredningen angående en allmän översyn av arbetsformer, som leddes av den dåvarande talmannen (förs. 1977/78:17). När det gäller andra val än av utskott som avser valperiod är huvudregeln att de ska genomföras efter valperiodens början (12 kap. 12 : TIDPUNKT OCH FÖRFARANDE 5 § RO). Vissa av dessa organ brukar väljas med utskotten, andra inom en efter det att val till utskott har skett, men det finns alltså inte någon specifik tidsgräns för de valen. Bestämmelserna i 12 kap. 5 § RO gäller sådana val som avser tid motsva- rande valperiod, dvs. i regel en fyraårsperiod. Åtskilliga organ, t.ex. och , måste alltid finnas. Därför löper mandat- perioden enligt huvudregeln ut först när under nästa valperiod för- rättat nytt val till organet. En ledamot i ett organ som inte har omvalts till riks- dagen måste dock lämna organet när den nyvalda samlas, om med- lemskap i är en förutsättning för att vara ledamot i organet, om inte annat är föreskrivet (12 kap. 13 § RO). Det har dock för utskottens liksom för talmännens och valberedningens del ansetts nödvändigt att mandaten upphör med valperiodens utgång (7 kap. 2 § första stycket och 3 kap. 3 § RO). 12.3 3 Val av utskott , 1979 och 1988 , 1971 och 1979, har valberedningen inte kunnat enas och lägga fram gemensamma listor vid val av utskott. Det fanns motsättningar mel- lan de politiska blocken om hur platserna i utskotten skulle fördelas och därför blev det val med slutna sedlar. 12.3.11971 – Val av ledamöter i och meddelade valberedningen att man inte kunde nå enighet om en ge- mensam lista, och det blev val med slutna sedlar av ordinarie ledamöter i kon- stitutionsutskottet (kammarens protokoll ). Antalet god- kända valsedlar var 343, varav 168 för De tre samverkande partierna (dvs. C, FP och M) och 175 för Arbetarepartiet-Socialdemokraterna. Det innebar att av de 15 platserna i utskottet hade De tre samverkande partierna fått 7 platser och Arbetarepartiet-Socialdemokraterna 8 platser. 15 namngivna ledamöter hade således valts till utskottet. Den sida som hade fått minst antal röster, dvs. de borgerliga partierna, accepterade val genom acklamation av de återstående ut- skotten som en rent tidsbesparande åtgärd. Kammarens sammanträde hade inletts . Efter några rimligen snabbt avklarade punkter på sammanträdet vidtog röstavgivning och gransk- ning och räknande av valsedlarna. Efter att resultatet meddelats hölls tre anfö- randen och ajournerades sammanträdet till för att valbered- ningen skulle få tillfälle att sammanträda och bereda val av ledamöter i övriga utskott och suppleanter i samtliga utskott. Inklusive viss annan hantering tog det alltså nära att förrätta val av 15 ledamöter till ett utskott. För- handlingarna i kammaren återupptogs och val av utskott slutfördes efter att valberedningen lagt fram gemensamma listor för de återstående ut- skottsvalen. 12 : TIDPUNKT OCH FÖRFARANDE Det blev sedan också omröstning med slutna sedlar vid val av Utrikesnämn- den, dit nio ledamöter skulle väljas. Konflikten stod då mellan kommunisterna och övriga partier. Antalet godkända valsedlar var 341, varav 324 för i samverkan (dvs. S, C, FP och M) och 19 för kom- munisterna. De nio platserna tillföll således i samverkan och Vänsterpar- tiet kommunisterna fick inga platser. kommunisterna anförde att det fanns anledning att utgå från att valet av suppleanter till Utrikesnämn- den skulle ge samma resultat, och valde då, enbart av praktiska skäl, att avstå från att nominera en egen kandidat till det valet. Kammarens sammanträde i denna del höll alltså på i och (13.45–15.19, inklusive vissa rimligen ganska snabbt avkla- rade frågor). Förhandlingarna återupptogs då valberedningen presenterade ge- mensamma listor till återstående val (suppleanter i samt val av talmanskonferens och fem andra riksdagsorgan). Talmannen kallade samt- liga utskott att sammanträda i respektive sammanträdeslokal. Efter några anmälningar och bordläggningar åtskildes kammaren (sic). Vid inledningen av kammarens sammanträde redovi- sades en ungefärlig tidsplan för sammanträdet. Omröstningarna beräknades påbörjas och . Den andra omröstningen började alltså än planerat, och när talmannen kallade till utskottens konsti- tuerande sammanträden konstaterade han att dessa sammanträden tidigarelagts jämfört med vad som tidigare hade sagts. 12.3.21979 – Val av ledamöter i och finansutskottet meddelade valberedningen att man inte hade några gemensamma lis- tor, och det blev val i kammaren med slutna sedlar av ordinarie ledamöter till och finansutskottet (kammarens protokoll ). Antalet avgivna valkuvert vid valet till var 334, men en av valsedlarna var ogiltig. Valet utföll så att De tre samverkande partierna (dvs. M, C och FP) fick 168 röster, Arbetarepartiet-Socialdemokraterna 146 och kommunisterna 19. Det innebar att av de 15 platserna i ut- skottet hade De tre samverkande partierna fått 8 platser och Arbetarepartiet- Socialdemokraterna 7 platser. 15 namngivna ledamöter hade således valts till utskottet. Därefter blev det val av 15 ledamöter till finansutskottet. Antalet avgivna valkuvert liksom antalet giltiga valsedlar var 338. Valet utföll så att De tre samverkande partierna (dvs. M, C och FP) fick 170 röster, Arbetarepartiet- Socialdemokraterna 149 och kommunisterna 19. Det innebar att av de 15 platserna i utskottet hade De tre samverkande partierna fått 8 och Arbetarepartiet-Socialdemokraterna 7. 15 namngivna ledamöter hade således valts till utskottet. 12 : TIDPUNKT OCH FÖRFARANDE Efter dessa båda val ajournerades kammaren och man avstod från vidare val med slutna sedlar när det gällde platser i utskott. Valberedningen gavs till- fälle att sammanträda. Kammarens sammanträde hade inletts . 13.31ajournerades sammanträdet till för att valberedningen skulle få tillfälle att sammanträda och bereda val av ledamöter i övriga utskott och sup- pleanter i samtliga utskott. Det tog alltså två och att förrätta två val av utskott. Sammanträdet som inleddes , där val skedde med ge- mensamma listor, tog . 12.3.3 1988 – Val av utskott vid skilda tillfällen I sammanhanget kan också utskottsvalen redovisas. Efter valet fanns det majoritet i för att utöka antalet ledamöter i utskotten från 15 till 17. var antalet ledamöter i utskotten bestämt i riksdagsord- ningen (numera anges att det ska vara ett udda antal ledamöter, dock minst 15). För att genomföra en ändring i riksdagsordningen valde i den ledamöter i (kam- marens protokoll ). justerade på ons- dag eftermiddag ett betänkande där en ändring i riksdagsordningen av antalet ledamöter i utskotten föreslogs (bet. 1988/89:KU1). beslutade om denna ändring , och trädde den i kraft. valdes 17 ledamöter till övriga utskott, och ytterligare 2 ledamöter valdes in i . (Skälet till ändringen var att en majoritet i ville att skulle få plats i utskotten, vilket de inte hade fått av egen kraft om utskotten hade haft 15 ledamöter.) 12.3.4 Utskottens andra sammanträde En nyvald riksdag samlas på den efter valdagen, dock tidigast på den efter det att valresultatet har kungjorts (3 kap. 10 § RF). Detta har sedan bestämmelsen infördes inneburit att den nyvalda samlas . ska senast på åttonde dagen efter det första sammanträdet med kammaren välja 15 utskott. Det innebär att valen ska hållas senast i . Från det att den nya samlas tills nya utskott väljs finns inga utskott. När utskotten har valts kallar talmannen till konstituerande sammanträde i utskotten. Enligt tilläggsbestämmelse 7.5.1 RO ska sammanträdet ske efter valet av utskott, men normalt kallar talmannen till sammanträde som utskotten väljs. Det innebär att normalt håller varje utskott sitt första sammanträde . När det gäller tidpunkten för det andra sammanträdet varierar den mellan utskotten. , 2014 och 2018 höll följande utskott sitt andra samman- träde efter det första sammanträdet, dvs. normalt (i några enstaka fall har utskott sammanträtt ): 12 : TIDPUNKT OCH FÖRFARANDE Tabell 20 Utskott vars andra sammanträde hölls efter val av utskott Genomgång av utskottens protokoll. Utskotten redovisas i den ordning som de väljs (tilläggsbe- stämmelse 7.2.1 RO). Som framgår av tabellen höll 8–9 utskott (av 15) sitt andra sammanträde efter att de hade valts. Övriga utskott höll i allmänhet sitt andra sam- manträde efter. Valberedningen utses vid kammarens första sammanträde efter ett val. Inom behöver sedan valberedningen i praktiken lägga fram sitt förslag för kammaren om val av utskott, och valen förrättas i . Om valberedningen inte lägger fram gemensamma listor vid val av utskott ska varje utskotts ledamöter och suppleanter väljas för sig med slutna sedlar. Även om valberedningen har lagt fram gemensamma listor kan det bli val med slutna sedlar i kammaren, om ett visst antal ledamöter begär det (20 stycken om valet gäller ett utskott med 17 ledamöter). Ett val med slutna sedlar som förrättas efter att en minoritet i kammaren har begärt det ska äga rum vid ett följande sammanträde, vilket innebär ett skydd mot överrumpling. Det finns inga krav på när valberedningen senast ska meddela om den inte kommer att lägga fram gemensamma listor. Det bör understrykas att ett sådant meddelande är av stor vikt eftersom i princip samtliga ledamöter måste närvara vid den slutna omröstningen för att resultatet så långt som möjligt ska avspegla den kammare som valts av folket. Det är alltså lika viktigt med ett skydd mot överrumpling om det blir val med slutna sedlar för att valberedningen inte kommit överens som om det blir val med slutna sedlar för att en minoritet i kammaren begär det. Valberedningen bör således meddela talmannen om att man inte kommer överens om gemensamma listor. Tal- mannen kan då meddela samtliga ledamöter att det kommer att bli omröstning med slutna sedlar vid det sammanträde där valet planeras att äga rum. Ett ab- solut minsta krav bör vara att det framgår av kammarens föredragningslista att det kommer att bli omröstning med slutna sedlar. 12 : TIDPUNKT OCH FÖRFARANDE enades valberedningen inte om ge- mensamma listor, 1971 och 1979. Såvitt har kunnat fastställas var detta känt åtminstone dagen före valet i kammaren. Det blev då val med slutna sedlar och varje gruppering av partier presenterade en lista med de namn som de nomi- nerade till det aktuella utskottet. Röstsedlarna räknades och platserna i utskot- tet fördelades enligt d’Hondts metod. blev det också val med slutna sedlar till . Det blev omröstningar med slutna sedlar därför att partierna hade olika upp- fattningar om vilka principer som skulle tillämpas vid fördelningen av platser i utskotten respektive . Utfallet av omröstningarna blev att de principer som den ena sidan förespråkade slog igenom i fördelningen av plat- ser (dvs. den ordning som föreskrivs i riksdagsordningen om man inte kommer överens om annat). Den sida vars principer inte hade fått genomslag i fördel- ningen av platser accepterade då att valberedningen lade fram gemensamma listor för övriga utskott och organ. Det betonades i kammarens debatt att detta skedde av praktiska skäl, dvs. för att spara tid. Därmed kunde utskott och öv- riga organ väljas . Så här långt har alltså ordningen med val av utskott fungerat så att utskotten har kunnat väljas den åttonde dagen efter kammarens första sammanträde. Le- damöterna och partierna har använt den konfliktlösningsmekanism som finns om man inte kommer överens om gemensamma listor, dvs. det har blivit om- röstning med slutna sedlar. När det stått klart vilken princip som har fått ge- nomslag har återstående val skett med gemensamma listor. Det ska dock sägas att tidsschemat är ansträngt. Partierna ska komma över- ens om antalet ledamöter i utskotten. Vidare ska partierna avgöra om de vill bilda karteller och i så fall med vem. Varje parti ska också avgöra vilka leda- möter de ska nominera till respektive utskott. I de fall, 1971 och 1979, när partierna inte kunde enas om principerna för fördelningen av platser i utskotten var de dåvarande fem partiernas fördelning i två block i allt väsentligt en given utgångspunkt när det gällde utskottens platser. Om det blir utdragna diskussioner om vilka partier som ska bilda kar- med varandra kan tidsschemat ansträngas än mer. Erfarenheten är att partierna nöjer sig med att ha en eller två omröstningar med slutna sedlar. Det finns en möjlighet att lämna valsedlarna i samtliga val innan sammanräkning görs i något av valen, som en tidsbesparande åtgärd. En sådan situation bör naturligtvis undvikas, men kan bli aktuell om tidsschemat kräver det och alla ledamöter är överens om den ordningen. Det ska i sammanhanget understrykas att som framgått sammanträder un- gefär hälften av utskotten efter det konstituerande sammanträ- det. Kallelsen till det sammanträdet skickas normalt ut som det konstituerande sammanträdet äger rum. Det har också förekommit att utskott har haft sammanträde dagen efter det konstituerande sammanträdet, liksom att utskotten har behandlat sakfrågor vid det konstituerande sammanträdet. Ut- skottens uppgifter när det gäller EU-frågor, men också andra frågor, innebär 12 : TIDPUNKT OCH FÖRFARANDE att det är angeläget att utskotten kan börja arbeta så fort som möjligt. Detta talar för att man inte ska senarelägga valet av utskott. ska det sägas att det kan finnas parlamentariska situationer där det vore värdefullt med ytterligare tid för överläggningar om val till utskotten. Sammantaget finns det dock inte tillräckliga skäl för att föreslå någon ändring av reglerna för val av utskott. Det ska dock sägas att tidsschemat för val av utskott är ansträngt, och om förutsättningarna förändras, t.ex. genom att dis- kussionerna om vilka partier som ska samverka och bilda kartell drar ut , kan det finnas skäl att ompröva vilken dag utskotten senast ska väljas.