urf · H8A5URF1 · 2020-09-24 00:00:00 — Det finns skäl för att skapa möjlighet till en ordning där talmannen kan dela ut medalj till andra än ledamöter. Med en sådan ordning skulle tal- mannen kunna uppmärksamma värdefulla insatser för och ge me- daljen som ett tecken på erkänsla från . Medaljen skulle endast delas ut till en person som har gjort stora tjänster utöver vad som kan förväntas. Det ska inte handla om att belöna enbart lång och trogen tjänst. Me- daljen kan även delas ut till utländska medborgare som gjort stora insatser för , t.ex. en ambassadör som på ett särskilt aktivt och förtjänstfullt sätt främjat kontakterna mellan och det egna parlamentet. Om kommer fram till att talmannen bör kunna nomi- nera personer till utmärkelser inom ordensväsendet bör en utgångspunkt vara att personer som gjort synnerligen stora tjänster föreslås få en sådan utmärkelse. Skulle en person – mot förmodan – i något fall inte tilldelas en ordensutmärkelse, trots talmannens nominering, bör personen i stället kunna tilldelas medalj. Eftersom det då handlar om en person som gjort synnerligen stora tjänster bör det bli fråga om medalj i tolfte storleken. En person som gjort särskilda, men inte synnerliga, tjänster bör kunna tilldelas medalj i åttonde storleken. Både särskilda och synnerliga tjänster kan utföras antingen genom en enda mycket framstående insats eller genom framstående insatser . Synnerliga insatser skulle t.ex. kunna handla om en mycket framstående forskargärning som bidragit till omfattande ny kunskap om , an- tingen genom ett enda storverk eller genom en lång följd av publikationer. Det skulle också kunna handla om att någon genom ett rådigt ingripande räddat mycket stora värden för vid t.ex. en naturkatastrof eller eldsvåda. Det kan i sammanhanget noteras att enskilda riksdagsanställda har fått H.M. Konungens medalj och det kan alltså bli aktuellt att talmannen nominerar syn- nerligen förtjänta riksdagsanställda till en konungens utmärkelse. Särskilda insatser skulle kunna handla om forskningsinsatser eller rädd- ningsinsatser av mycket betydelsefullt slag, dock inte av sådant slag att de är att bedöma som synnerligen värdefulla. Särskilda insatser skulle också kunna handla om att en anställd inom utfört en enstaka, mycket betydelse- full arbetsuppgift på ett utomordentligt sätt eller utfört sina uppgifter på det beskrivna sättet. riksdagsöversyn föreslår att det i riksdagsordningen anges att tal- mannen får dela ut medalj till både ledamöter som lämnar riksda- gen och andra personer som har gjort insatser av stor betydelse för . 21.11.3 Reglering av medalj finns det ingen reglering i lag eller annan författning av riks- dagens medalj. En fördel med en reglering är att det blir tydligt vad som gäller och att det finns ett tydligt förfarande om man skulle vilja ändra på ordningen. Det gäller för en medalj både till ledamöter och till andra. För att ge regleringen stadga och beständighet bör det finnas stöd i riksdagsord- ningen. I riksdagsordningen bör det således föreskrivas att talmannen får dela ut en medalj till ledamöter som lämnar och till andra än ledamöter. Eftersom medaljen i allt väsentligt kommer att tilldelas dem som har varit riks- dagsledamöter kan en ny bestämmelse om detta föras in i 5 kap. RO där det finns bestämmelser om uppdraget som riksdagsledamot. En sådan bestämmelse ger ett tydligt författningsstöd för att dela ut medal- jer. ska tillhandahålla resurser och service för bl.a. tal- mannens verksamhet. Genom att talmannen i riksdagsordningen ges en rätt att dela ut en medalj kommer det att ingå i uppgifter att stödja talmannen i denna verksamhet. får inom sitt verksamhetsområde meddela föreskrif- ter. Med stöd av bestämmelsen i riksdagsordningen om talmannens möjlighet att dela ut en medalj kan riksdagsstyrelsen besluta om en föreskrift med närmare innehåll. Ett utkast till en sådan föreskrift lämnas nedan. Medal- jen ges samma utformning som den medalj som tilldelats ledamö- ter som lämnar efter en valperiod. Även ordningen med diplom och riksdagsnål bör regleras i föreskriften. medalj till andra än leda- möter bör också omnämnas i föreskriften. Kutymen är att medalj i åttonde storleken bärs på bröstet med band av her- rar respektive med rosett av damer. Medalj i tolfte storleken bärs om halsen av herrar respektive som stor bandrosett av damer. medalj bör inte avvika från denna ordning. Om ett resultat av arbete blir att en annan ordning bör tillämpas i det offentliga belöningssystemet bör före- skriften ändras i enlighet med den nya ordningen. Riksdagsstyrelsens föreskrift om medalj 1 § Föreskriftens innehåll och tillämpningsområde I denna föreskrift finns bestämmelser om medalj och andra av- gångsgåvor till ledamöter. I 5 kap. 8 § riksdagsordningen finns be- stämmelser om medalj. 2 § för tilldelning En ledamot som lämnar får ett diplom och en guldfärgad riksdagsnål av talmannen. medalj i åttonde storleken tilldelas en ledamot som lämnar riks- dagen tjänstgöring i följd. Medaljen i tolfte storleken tillde- las en ledamot som lämnar tjänstgöring i följd. Medalj i tolfte storleken tilldelas också en ledamot som tjänstgjort i följd men inte , och som under av varit gruppledare, utskottsordförande, talman eller vice talman. I stället för att en ledamot tilldelas medalj i samma storlek mer än en gång tilldelas en ledamot i ett sådant fall en romersk siffra (II för medaljen i den storleken skulle ha tilldelats ledamoten) i silver att fästa på medaljens band. medalj kan tilldelas andra än ledamöter som har gjort särskilt eller synnerligen förtjänstfulla insatser för . Medaljen i åttonde stor- leken tilldelas för särskilt förtjänstfulla insatser. Medaljen i tolfte storleken tilldelas för synnerligen förtjänstfulla insatser. 3 § Utformning av medalj Medaljen tillverkas i förgyllt, kontrollerat silver, i åttonde () och tolfte () storleken. Åtsidan upptar i relief liggande på skraffering med horisontella linjer. Runt detta finns symboler och linjer i relief. Frånsidan upptar upptill ”RIKSDAGSLEDAMOT” i relief samt därunder namn och årtal på två rader. Frånsidan på en medalj som tilldelas någon annan än en riksdagsledamot upptar ”FÖR INSATSER FÖR ” i relief samt därunder namn. Medalj i åttonde storleken bärs på bröstet med band (herrar) eller rosett (damer). Medalj i tolfte storleken bärs om halsen (herrar) eller som stor bandrosett (damer). Bandet är blått med två gula ränder i mitten och en gul rand i varje kant. 4 § Beslut om tilldelning Talmannen beslutar om tilldelning. Talmannen får besluta att en ledamot ska tilldelas en medalj även om grunderna inte fullt ut är uppfyllda, om det finns Om det finns synnerliga skäl får talmannen besluta att ett di- plom, en riksdagsnål eller en medalj till en ledamot inte ska delas ut trots att ledamoten har uppnått grunderna för tilldelning enligt 2 §. 5 § Rätt att bära utmärkelserna Medaljen och riksdagsnålen får endast bäras av den som har tilldelats dem. Denna föreskrift träder i kraft . Förslagen i detta avsnitt föranleder en ny bestämmelse 5 kap. 8 § i riksdags- ordningen. 22 Konsekvenser av kommitténs förslag I det följande redovisas konsekvenser av kommitténs förslag. Huvuddelen av förslagen innebär inga eller endast begränsade konsekvenser. Budgetfrågor – budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget (avsnitt 6) Förslaget om när budgetpropositionen senast ska lämnas påverkar den tid som kommer att stå till regeringens respektive förfogande för budgetar- betet. Sammantaget kan detta leda till att beslut om statens budget blir mer genomarbetade. Förslaget om att det ska anges i budgetlagen att regeringen under vissa för- utsättningar får vidta åtgärder för att den senaste beslutade budgeten med de ändringar som följer av andra beslut av ska gälla till dess att riksda- gen beslutar om anslag bidrar till att skapa goda förutsättningar för att statens verksamhet ska kunna fortgå relativt opåverkad även om inte har beslutat om statens budget. De vice talmännen som vice ordförande i krigsdelegationen (avsnitt 7) Ingen ändring föreslås. Tystnadsplikt i krigsdelegationens verksamhet (avsnitt 8) Förslaget innebär att det blir möjligt att besluta om tystnadsplikt i krigsdele- gationens förberedande verksamhet. Förslaget har endast marginella konse- kvenser. Partilösa ledamöters platser i utskotten (avsnitt 9) Förslaget innebär att en riksdagsledamot som lämnar sin partigrupp därmed också lämnar sina uppdrag i utskott och andra riksdagsorgan som ledamoten valts till av kammaren i kraft av sin partitillhörighet. Förslaget har endast mar- ginella konsekvenser. Åtgärder mot ledamöter som inte deltar i riksdagsarbetet (avsnitt 10) Förslaget innebär att en ledamot som inte deltar i voteringar i viss utsträckning kan återkrävas på arvodet . Förslaget innebär att samtliga ledamö- ters närvaro vid voteringstillfällena måste kartläggas. De uppgifter om närvaro vid voteringstillfällena som behövs finns 22 KONSEKVENSER AV KOMMITTÉNS FÖRSLAG En förstudie för att analysera de alternativa tekniska för- utsättningarna krävs för att kunna bedöma tids- och resursåtgång. En sådan förstudie bör kunna genomföras på en månad, med förstudieledare och delta- gare från och it-avdelning och eventuellt också kommunikationsavdelning. Detta kan uppskattningsvis kräva motsva- rande en–två heltidstjänster (som fördelas på deltagarna i förstudien) under en månad. Förstudien kommer att visa hur det tar att skapa systemet. Vid skapandet av systemet behövs tid, troligen minst cirka , för krav- ställning, design, utveckling och test samt genomförandet. En sammanfattande bedömning är att det krävs motsvarande två heltidstjänster under fyra–fem må- nader för att skapa ett robust system som tar fram tillförlitliga uppgifter. It- lösningens slutliga utformning påverkar i sin tur vilka löpande arbetsinsatser som krävs på . Uppföljningen av de ledamöter som har hög från- varo utan giltigt skäl kräver arbetsinsatser. Val av talman och vice talmän (avsnitt 11) Ingen ändring föreslås. Val av utskott – tidpunkt och förfarande (avsnitt 12) Ingen ändring föreslås. Val av råd för (avsnitt 13) Förslaget innebär att kammarens val av råd för kan genomföras . Yttranderätten i debatter som inte gäller ärenden (avsnitt 14) Förslaget bekräftar praxis. Förslaget till ny statsminister på föredragningslistan (avsnitt 15) Förslaget förtydligar att det endast är vid prövningen av förslaget till ny stats- minister som förslaget måste tas upp som första punkt på kammarens föredrag- ningslista. Därmed klargörs att talmannens förslag kan anmälas för kammaren även om frågan inte varit med på föredragningslistan för . Således finns det utrymme för mer flexibilitet än om frågan hade behövt vara med på föredragningslistan. 22 KONSEKVENSER AV KOMMITTÉNS FÖRSLAG Formuleringen i regeringsformen respektive riksdagsordningen av tidsgränsen för att pröva talmannens förslag till ny statsminister (avsnitt 16) Ingen ändring föreslås. Talmannens samråd inför beslut om planeringen av kammararbetet (avsnitt 17) Förslaget innebär att processen för beslut i vissa frågor som rör kammarens verksamhet förenklas. Beslutsordningen för tecknande av kollektivavtal och stridsåtgärder (avsnitt 18) Förslaget innebär att processen för beslut om vissa förhandlingsfrågor fören- klas. Riksdagsstyrelsens inhämtande av yttrande från Lagrådet (avsnitt 19) Förslaget innebär att bör kunna få mer genomarbetade förslag. Ar- betsbördan för Lagrådet påverkas i princip inte eftersom de förslag som riks- dagsstyrelsen kan komma att inhämta yttranden över annars skulle remitteras av . Det kan dock inträffa att under sin beredning av ett förslag från riksdagsstyrelsen, som Lagrådet har yttrat sig över, finner skäl att föreslå ytterligare lagändringar som kräver att utskottet inhämtar ett yttrande från Lagrådet. Detta innebär dock endast en marginell förändring. roll och sammansättning (avsnitt 20) Förslaget innebär en tydligare reglering av ordförandekonferensen, men för- ändringens konsekvenser är begränsade. medalj (avsnitt 21) Förslaget innebär å ena sidan att färre medaljer än kan komma att delas ut eftersom som ledamot krävs för att få medalj, å andra sidan kommer medaljen att delas ut i ytterligare en storlek (och till andra än ledamö- ter). Sammantaget bedöms kostnaderna inte öka. Kutymen är att medalj i åttonde storleken bärs på bröstet med band av her- rar respektive med rosett av damer. Medalj i tolfte storleken bärs om halsen av herrar respektive som stor bandrosett av damer. medalj bör inte avvika från denna ordning. Om arbetet i , som tillsatts av regeringen, leder till att en annan ordning tillämpas i det offentliga 22 KONSEKVENSER AV KOMMITTÉNS FÖRSLAG belöningssystemet bör riksdagsstyrelsens kommande föreskrift ändras i enlig- het med den nya ordningen. 23.1 Förslag till lag om ändring i regeringsformen 8 kap. 21 § Förslaget behandlas i avsnitt 19.9. Beslut om ändring i regeringsformen fattas före och efter val till . Bestämmelsen bör således träda i kraft . 23.2 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen Förslaget behandlas i avsnitt 17.4. 4 kap. 5 § Förslaget behandlas i avsnitt 20.6. Förslaget behandlas i avsnitt 20.6. Tilläggsbestämmelse 4.5.2 (ny bestämmelse) Förslaget behandlas i avsnitt 20.6. 5 kap. 2 § I bestämmelsen anges att ytterligare bestämmelser om arvode och ekonomiska villkor samt om återkrav och jämkning av arvode och andra ersättningar för ledamöter och ersättare finns i lag. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. 5 kap. 8 § (ny bestämmelse) Förslaget behandlas i avsnitt 21.11. Förslaget behandlas i avsnitt 17.4. Förslaget behandlas i avsnitt 15.5. 6 kap. 23 § Förslaget behandlas i avsnitt 14.4. Förslaget behandlas i avsnitt 6.7. 9 kap. 17 a § (ny bestämmelse) Förslaget behandlas i avsnitt 19.9. 9 kap. 17 b § (ny bestämmelse) Förslaget behandlas i avsnitt 19.9. 12 kap. 13 § Förslaget behandlas i avsnitt 9.7. Tilläggsbestämmelse 12.13.1 (ny bestämmelse) I bestämmelsen finns en uppräkning av de organ och delegationer som en le- damot automatiskt frånträder om han eller hon lämnar sin partigrupp. Först nämns utskotten och , därefter övriga i bokstavsordning. En ledamots uppdrag i utskott upphör om han eller hon lämnar sin par- tigrupp. Det gäller både för de utskott som anges i 7.2.1 RO och för de övriga utskott som kan välja (7 kap. 2 § andra stycket). Om ledamoten har ett uppdrag i ett sammansatt utskott (7 kap. 7 § RO) upphör även det uppdraget eftersom han eller hon är ledamot i något av de utskott som har beslutat att gemensamt bereda ett ärende. Bestämmelsen omfattar också uppdrag som ledamot i konvent för fördrags- ändringar inom Europeiska unionen (13 kap. 22 § RO). Valet av dessa leda- möter ska ske enligt de allmänna regler för val som finns i riksdagsordningen vara proportionellt och normalt ske med gemensam lista (framst. 2008/09:RS4 s. 55 f., bet. 2009/10:KU2 s. 17 f.). Förslaget behandlas i avsnitt 9.7. Förslaget behandlas i avsnitt 13.4. Förslaget behandlas i avsnitt 8.7. 13 kap. 15 § Ordföranden i och hans eller hennes ersättare ska vara eller ha varit ordinarie domare. Bestämmelsen är utformad i enlighet med 13 kap. 14 a § om statsråds och statssekreterares övergångsrestriktioner. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. Den nya paragrafen 9 kap. 17 b § är kopplad till förslaget om ändring i rege- ringsformen och bör således träda i kraft som ändringen i regerings- formen, dvs. Den nya paragrafen 9 kap. 17 a § om bered- ningskrav är inte kopplad till inhämtande av yttrande från Lagrådet utan kan träda i kraft utan att regeringsformen ändras och kan i likhet med övriga änd- ringar av riksdagsordningen (utom 5 kap. 8 §) träda i kraft . När den nya paragrafen 5 kap. 8 § om medalj har trätt i kraft kan riksdagsstyrelsen förväntas utfärda en föreskrift om medaljen. Genom att be- stämmelsen träder i kraft kan riksdagsstyrelsen besluta om en föreskrift vid ett sammanträde . Övriga ändringar i riksdagsordningen bör träda i kraft . Därmed är de nya reglerna i kraft när återsamlas /22. 23.3Förslag till lag om ändring i lagen (2003:333) om Lagrådet Förslaget behandlas i avsnitt 19.9. Ändringen är kopplad till förslaget om ändring i regeringsformen och bör så- ledes träda i kraft som ändringen i regeringsformen, dvs. den 1 ja- nuari 2023. 23.4Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 41 kap. 2 § Förslaget behandlas i avsnitt 8.7. Ändringen är kopplad till förslaget om ändring i tilläggsbestämmelse 13.11.2 i riksdagsordningen och bör således träda i kraft som den ändringen, dvs. 23.5Förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) 11 kap. 1 och 2 §§ Förslaget behandlas i avsnitt 6.7. Förslaget bör träda i kraft . 23.6Förslag till lag om ändring i lagen (2011:745) med instruktion för 2, 10 och 22 §§ Förslaget behandlas i avsnitt 18.5. Förslaget bör träda i kraft . 23.7Förslag till lag om ändring i lagen (2012:883) med instruktion för Det ska vara som beslutar om återkrav av arvodet. I gällande lydelse av punkt 5 har ordet ”besluta” fallit bort vid en tidigare ändring (SFS 2016:1115), och förs nu tillbaks. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. ska genast underrätta och om beslut som innebär återkrav av arvode. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. Förslaget bör träda i kraft . 23.8Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter 3 kap. 11 § (ny bestämmelse) Av bestämmelsen följer att kriteriet för att avgöra om en ledamot har deltagit i riksdagsarbetet eller inte är närvaro vid voteringstillfällen. Varje ny valperiod innebär att frånvaron bedöms från valperiodens början, dvs. hög ogiltig från- varo från en tidigare valperiod kommer inte att ingå i bedömningen. Normalt är det ett voteringstillfälle , ofta och tors- dagar. Det förekommer att det är mer än ett voteringstillfälle , t.ex. och . Också då ska närvaron per voteringstillfälle räknas. De kvartal som avses är perioderna januari—mars, april–juni samt oktober– december. juli–september är det normalt ingen eller bara nå- gon enstaka votering. Hela arvodet för den aktuella perioden, dvs. , ska åter- krävas. Det gäller även tilläggsarvoden enligt 3 kap. 2–4 §§ dvs. för uppdrag som vice talman, ordförande eller vice ordförande i utskott och i . Med partiledare och språkrör inbegrips vikarierande partiledare och språk- rör. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. 3 kap. 12 § (ny bestämmelse) Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. 3 kap. 13 § (ny bestämmelse) Med partiledare och språkrör inbegrips vikarierande partiledare och språkrör. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. 3 kap. 14 § (ny bestämmelse) Det är endast talmannen som kan anmäla en ledamot till arvodesnämnden. Nämnden kan inte ta upp ett ärende på eget initiativ. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. 3 kap. 15 § (ny bestämmelse) I bestämmelsen finns regler om tidsgränser för anmälan. Anmälan bör göras så fort som möjligt men senast efter utgången av det kvartal för vilket återkrav föreslås. Efter att tidsgränsen löpt ut kan inte frågor om återbetalning aktualiseras för en period som ligger eller längre bakåt i tiden. bör fatta beslut så fort som möjligt. För att tydliggöra att alla berörda kommer att få yttra sig finns en kommuniceringsregel. Det följer av förvaltningslagen att ledamoten måste få yttra sig, men i fråga om parti- grupperna finns det skäl att klarlägga detta. Eftersom partigrupperna nämns i denna bestämmelse är det rimligt att också ledamoten nämns. 3 kap. 16 § (ny bestämmelse) I bestämmelsen finns regler om krav på återbetalning och ränta. Bestämmelsen är utformad med ledning av gällande regler i ersättningslagen om återkrav och ränta på ekonomiskt omställningsstöd och inkomstgarantin. Finns det sär- skilda skäl får återkravet och kravet på ränta, helt eller delvis, efterges. För att undvika orimliga konsekvenser, om exempelvis den berörda ledamoten drab- bats av en svår sjukdom eller av annan anledning har en nedsatt betalningsför- måga, bör det finnas en möjlighet till eftergift av hela eller delar av återbetal- ningsskyldigheten (jfr förs. 2001/02:RS3 s. 23). Det bör, i likhet med andra beslut om eftergift, vara arvodesnämnden som beslutar om detta. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. 9 kap. 4 § Vid beräkning av underlaget för pensionsrätten ska arvode som har återkrävts räknas bort. Det bör påpekas att sjukpensionens och efterlevandepensionens storlek inte påverkas av om arvodet för den månad när arbetsförmågan blev helt eller del- vis nedsatt har återkrävts. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. 12 kap. 5 § Det krävs minst tre hela års sammanhängande tid i för att en ledamot ska ha rätt till inkomstgaranti. Vid beräkningen av sammanhängande tid i riks- dagen ska inte den tid som omfattas av återbetalning av arvode enligt 3 kap. 11 § räknas in. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. 12 kap. 8 § Vid beräkning av tid som riksdagsledamot som underlag för hur länge in- komstgarantin ska gälla ska inte den tid som arvodet har återkrävts för ingå. Enligt 12 kap. 11 § är underlaget för beräkningen av inkomstgarantin arvo- den som betalades vid avgångstillfället. Även om det arvode som betalas vid avgångstillfället blir föremål för återkrav kommer det arvodet att vara underlag för beräkningen av inkomstgarantin. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. 12 kap. 12 § Vid beräkning av inkomstgarantins storlek ska inte den tid som arvodet har återkrävts för ingå. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. 13 kap. 7 § Vid beräkning av tid som riksdagsledamot som underlag för ekonomiskt om- ställningsstöd ska inte den tid som arvodet har återkrävts för ingå. I 13 kap. 5 § 1 anges att den som har varit ledamot har rätt till ekonomiskt omställnings- stöd om ledamoten har tillhört om . Om en ledamot har blivit föremål för återkrav under bryts den sammanhängande tiden. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. 15 kap. 2 § Nämndens beslut kan överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8. Förslaget bör träda i kraft . Äldre föreskrifter gäller fortfarande för arvode som avser tid före ikraftträ- dandet. Detta innebär att frånvaro från voteringstillfällen före ikraftträdandet inte ska beaktas. Förslaget behandlas i avsnitt 10.8.