urf · H8A5URF1 · 2020-09-24 00:00:00 — Uppdra- get förutsätter också att kommittén beaktar att regeringen, och andra myndigheter på olika sätt berörs av de frågor som omfattas av upp- draget. I den mån kommitténs förslag har betydelse för jämställdheten mellan kvin- nor och män ska det anges i betänkandet. Kommittén har haft tolv sammanträden. För varje fråga har en genomgång av gällande rätt och praxis gjorts. I betänkandet redovisas detta material i respek- tive avsnitt. Utredningens sekreterare har redovisat utredningens arbete med frågan om medalj för , som tillsatts av regeringen med uppdrag att göra en översyn av det offentliga belöningssystemet och de all- männa flaggdagarna samt att överväga utformningen av anslag till hovet (dir. 2019:76). Kontakt har också hållits med Utredningen om riksdags- ledamöternas ersättningar, som riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla . Betänkandets disposition följer i huvudsak ordningen mellan frågorna i utred- ningens direktiv. Frågorna behandlas i 16 avsnitt (avsnitt 6–21), som redovisas i följande tabell. I tabellen visas också vilka lagförslag som lämnas i respektive avsnitt. Tabell 1 Disposition av betänkandet 6 Budgetfrågor – budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget 7 De vice talmännen som vice ordförande i krigsdelegationen 8 Tystnadsplikt i krigsdelegationens verksamhet 9 Partilösa ledamöters platser i utskotten 10 Åtgärder mot ledamöter som inte deltar i riksdagsarbetet 11 Val av talman och vice talmän 12 Val av utskott – tidpunkt och förfarande 13 Val av råd för 14 Yttranderätten i debatter som inte gäller ärenden 15 Förslaget till ny statsminister på föredragningslistan 16 Formuleringen i regeringsformen respektive riksdagsordningen av tidsgränsen för att pröva talmannens förslag till ny statsminister 17 Talmannens samråd inför beslut om planeringen av kammararbetet 18 Beslutsordningen för tecknande av kollektivavtal och stridsåtgärder 19 Riksdagsstyrelsens inhämtande av yttrande från Lagrådet 20 roll och sammansättning 11 kap. 1 och 2 §§ budgetlagen (2011:203) Ingen ändring 2 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 13 § och 12.13.1 RO 2 § och 13 kap. 15 § RO 1och 11 §§ lagen (2012:883) med instruktion för 11–16 §§, 9 kap. 4 §, 12 kap. 5, 8 och 20 §§, 13 kap. 16 § och 15 kap. 2 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter Ingen ändring Ingen ändring 13.8.1 RO 6 kap. 23 § RO 3.8.1 och 6.2.1 RO 2, 10 och 22 §§ lagen (2011:745) med instruktion för 8 kap. 21 § RF 9 kap. 17 a och 17 b §§ RO 19 § lagen (2003:333) om Lagrådet 4 kap. 5 §, 4.5.1 och 4.5.2 RO 5 kap. 8 § RO Frågorna som behandlas i avsnitt 16 Formuleringen i regeringsformen respek- tive riksdagsordningen av tidsgränsen för att pröva talmannens förslag till ny statsminister och 20 roll och sammansättning nämns inte i utredningens direktiv utan har aktualiserats under utredningsarbetet. 6Budgetfrågor – budgetpropositionens lämnande och provisorisk budget Sista dag för att lämna budgetpropositionen de år när det är val till riksda- gen eller september kopplas till den obligatoriska statsminister- omröstningen. Om regeringen sitter kvar efter den obligatoriska statsmi- nisteromröstningen ska budgetpropositionen lämnas efter statsministeromröstningen. Om statsministeromröstningen visar att rege- ringen inte har tillräckligt stöd i kommer talmannen att inleda arbetet med att ta fram ett förslag till ny statsminister, i likhet med vad som händer om regeringen avgår direkt efter valet. En ny regering ska sedan, i likhet med gällande bestämmelser, lämna budgetpropositionen efter att regeringen tillträtt. Budgetpropositionen ska lämnas allra , men om infaller , lördag eller söndag ska budgetpropo- sitionen i stället lämnas senast före. Det innebär att för att lämna budgetpropositionen tidigast kan bli , dvs. de år infaller . För att det inte ska råda något tvivel om att regeringen kan vidta nöd- vändiga åtgärder bör det anges i budgetlagen att om riksda- gen inte har fattat beslut om budgeten får regeringen i den omfattning som behövs vidta åtgärder för att den senaste budgeten ska kunna gälla . Om fattar beslut om budgeten efter att regeringen har beslutat om åtgärder, t.ex. regleringsbrev, ska regeringen naturligtvis anpassa sitt beslut efter beslut. I utredningens direktiv anförs att erfarenheterna visar att det finns flera olika aspekter på tidpunkten för budgetpropositionens lämnande. Utredningen bör belysa de olika leden från budgetpropositionens lämnande till genomförandet av budgetbeslut och föreslå när budgetproposit- ionen senast bör lämnas. En möjlighet är att budgetpropositionen vid rege- ringsskifte ska lämnas , som tidigare övervägts, eller att budgetpropositionens lämnande knyts till ett visst antal veckor efter början eller öppnande. Enligt 6 kap. 3 § RF ska en nyvald riksdag genom omröstning pröva frågan om statsministern har tillräckligt stöd i senast efter det att den har samlats. Det är talmannen som avgör när 6 BUDGETFRÅGOR: BUDGETPROPOSITIONENS LÄMNANDE OCH PROVISORISK BUDGET omröstningen ska hållas. Om omröstningen hålls i slutet av tidsfristen kan be- stämmelsen om att budgetpropositionen ska lämnas senast efter öppnande medföra att regeringen måste fatta beslut om budgeten, trots att den nya ännu inte har tagit ställning till om regeringen har förtroende. Utredningen bör belysa även denna fråga och vid behov föreslå att man förlänger den tid som en regering som sitter kvar ska ha till sitt förfogande för att lämna budgetpropositionen, exempelvis . På så sätt skulle regeringen få möjlighet att avvakta med att besluta om budgeten till en tidpunkt som infaller efter den obligatoriska statsministeromröstningen. Enligt tilläggsbestämmelse 9.5.1 RO är öppnande utgångspunk- ten för beräkningen av när budgetpropositionen ska lämnas. Eftersom sam- manträdet för öppnande är av ceremoniell karaktär brukar utgångs- punkten för tidsfrister i riksdagsordningen annars vara början. Ex- empelvis anges det i 9 kap. 11 § RO att allmänna motionstiden pågår från bör- jan av ett som inleds , september eller oktober. Utred- ningen ska mot den här bakgrunden överväga om början ska vara startpunkten även för beräkningen av den tid som regeringen har till sitt förfo- gande för att lämna budgetpropositionen. Alternativt bör utredningen över- väga ändringar i riksdagsordningen som innebär att tidsfrister av det här slaget alltid utgår från öppnande. 6.1.2 Om inte har fattat budgetbeslut I direktiven redovisas att om inte har beslutat om en budget före budgetperiodens början beslutar enligt 9 kap. 5 § RF om anslag i den omfattning som behövs för tiden till dess att en budget har beslutats. Riks- dagen kan uppdra åt finansutskottet att fatta ett sådant beslut på vägnar. Om inte beslutar om anslag för ett visst ändamål, ska den senaste budgeten gälla till dess att en budget har beslutats. Det är av stor vikt att föreskrifterna om vad som händer om inte hinner fatta beslut om budgeten är tydliga och underlättar för statens verksamhet att fortsätta till dess att en budget kan beslutas. Utredningen ska därför även analysera om bestäm- melserna om provisorisk budget bör ändras och vid behov lämna författnings- förslag. 6.2.1Budgetpropositionens lämnande och budgetprocess Enligt 9 kap. 1 § RF beslutar om skatter och avgifter till staten samt om statens budget. Statens budget omfattar statens inkomster och utgifter för det följande budgetåret. Regeringen ska lämna en budgetproposition till (9 kap. 2 § RF). Av 9 kap. 5 § RO följer att en budgetproposition ska innehålla förslag till 6 BUDGETFRÅGOR: BUDGETPROPOSITIONENS LÄMNANDE OCH PROVISORISK BUDGET statens inkomster och utgifter för det kommande budgetåret. Av tilläggsbe- stämmelse 9.5.1 RO följer att budgetpropositionen ska lämnas . De år då riksdagsval hålls ska budgetpropositionen i stället lämnas senast efter öppnande. Om detta till följd av ett regeringsskifte inte är möjligt, ska budgetpropositionen lämnas efter det att en ny regering har tillträtt, dock . Om regeringsbildningen inte har klarats av till ska den sit- tande övergångsregeringen lägga fram en budgetproposition. Enligt 9 kap. 12 § RO får en följdmotion väckas inom ramen för ärendet senast den femtonde dagen efter den dag då ärendet anmäldes i kammaren. Om de tidpunkter och datum som nämnts ovan infaller eller söndag skjuts tidsgränsen upp till måndagen. Detta följer av 9 kap. 27 § RO, där det sägs att vad som i allmänhet gäller om beräkning av lagstadgad tid ska tillämpas också på tid då en åtgärd enligt en bestämmelse i 9 kap. RO senast ska vidtas. Enligt 2 § lagen (1930:173) om beräkning av lagstadgad tid gäller att om tid då en åtgärd senast ska vidtas enligt lag eller särskild författning infaller , annan allmän helgdag, lördag, , julaf- ton eller nyårsafton, får åtgärden vidtas nästa vardag. Denna bestämmelse är inte utan vidare tillämplig på riksdagsordningens huvudbestämmelser, därför att dessa är av högre statsrättslig valör än vanlig lag. Av denna anledning krävs en särskild föreskrift i riksdagsordningen. Tilläggsbestämmelserna till riks- dagsordningen har samma statsrättsliga valör som vanlig lag och därför gäller lagen om beräkning av lagstadgad tid för sådana tidsfrister, som finns upp- tagna i dem, om inget annat föreskrivs. I 11 kap. 18 § RO regleras hur beslutar om statens budget: Beslut om statens budget ska fattas enligt andra–sjätte styckena, om inte genom lag har beslutat något annat. Statens budget för det närmast följande budgetåret beslutas i två steg. I ett första steg fastställs genom ett enda beslut 1.en beräkning av inkomsterna på statens budget, 2.för varje utgiftsområde det belopp som utgiftsområdets anslag högst får uppgå till (utgiftsram), 3.en beräkning av andra betalningar som påverkar statens lånebehov, 4.beslut med anledning av de budgetpolitiska mål som har beslutat att använda. Sedan ett beslut enligt tredje stycket har fattats fastställs i ett andra steg genom ett enda beslut för varje utgiftsområde anslag och bemyndiganden om ekonomiska åtaganden. Ändringar i statens budget beslutas genom ett enda beslut. Endast om ändringarna är mycket omfattande får beslut fattas i två steg, enligt tredje och fjärde styckena. Lagförslag som har en tydlig anknytning till statens budget och som lämnas i eller i anslutning till en proposition om statens budget ska ingå i något av besluten i tredje–femte styckena. 6 BUDGETFRÅGOR: BUDGETPROPOSITIONENS LÄMNANDE OCH PROVISORISK BUDGET Enligt 6 kap. 3 § RF ska en nyvald riksdag senast efter det att den samlats genom omröstning pröva frågan om statsministern har tillräckligt stöd i . En omröstning av detta slag syftar till att klargöra att regeringen har tillräckligt stöd även i den nya . , som fö- reslog bestämmelsen, anförde att för att regeringsformens bestämmelser inte ska innebära ett hinder för de diskussioner som kan föras mellan partierna efter ett val bör regleringen inte innebära att den tid inom vilken omröstningen ska äga rum är för kort (SOU 2008:125 s. 274 f.). är det viktigt att svaret på frågan om vem som efter ett val ska bilda regering inte dröjer för . Utredningen stannade för en bestämmelse som innebär att omröstningen ska hållas från det första sammanträdet. Utgångspunkten bör dock vara att omröstningen ska hållas sedan den nya har samlats. Det bör vara talmannen som bestämmer när som omröstningen bör hållas. Om statsministern har begärt sitt entledigande efter valet, dvs. innan statsministeromröstningen har ägt rum, ska regeringsbildningsprocessen enligt bestämmelserna i 6 kap. RF inledas på sedvanligt sätt. Statsministerom- röstningen blir då inte aktuell, påpekade . Inte heller ska omröstningen äga rum om avgett en misstroendeförkla- ring mot statsministern enligt bestämmelserna i 13 kap. 4 § RF. Ordningen med obligatorisk statsministeromröstning begränsar alltså inte möjligheten att framställa ett yrkande om misstroendeförklaring och påverkar inte heller i öv- rigt tillämpningen av bestämmelserna om misstroendeförklaring. Det är således, anförde , inte uteslutet att det inom den tvåveckorsperiod då den nyvalda ska hålla omröstningen kan komma att genomföras en misstroendeomröstning, även om den situationen får bedömas som mindre sannolik. Det finns anledning att utgå från att riks- dagsledamöter som överväger att framställa ett yrkande om misstroendeför- mot statsministern beaktar det förhållandet att en statsministeromröst- ning ska genomföras. Även om vissa frågor om tillämpningen av reglerna om misstroendeförklaring och om statsministeromröstning således inte kan ute- slutas är dessa inte av det slaget att de motiverar en särskild reglering, enligt (SOU 2008:125 s. 275 f.). 6.2.4Om inte har fattat budgetbeslut I 9 kap. 5 § RF anges följande: Om inte har beslutat om en budget före budgetperiodens början, beslutar i den omfattning som behövs om anslag för tiden till dess en budget har beslutats. kan uppdra åt finansutskottet att fatta ett sådant beslut på vägnar. Om inte har beslutat om anslag enligt första stycket för ett visst ändamål, ska den senaste budgeten, med de ändringar som följer av andra beslut av , gälla till dess anslag beslutats. 6 BUDGETFRÅGOR: BUDGETPROPOSITIONENS LÄMNANDE OCH PROVISORISK BUDGET I tilläggsbestämmelse 10.6.1 RO anges att beslut av finansutskottet i en fråga som avses i 9 kap. 5 § RF ska meddelas regeringen genom en skrivelse från utskottet. (Kammarens beslut med anledning av en proposition, t.ex. budget- propositionen, meddelas regeringen genom en riksdagsskrivelse undertecknad av talmannen, enligt 11 kap. 21 § RO.) I 11 kap. 15 § andra stycket RO anges att ett ärende som gäller statens bud- get för närmast följande budgetår ska avgöras före budgetårets början om det inte utan olägenhet för beslut om statens budget kan avgöras . 6.3Begränsad reglering i regeringsformen av budgetprocessen I förarbetena till regeringsform (prop. 1973:90 s. 222 f.) anfördes att frågor om statsbudgetens utformning inte lämpade sig för en grundlagsregle- ring. Det ansågs att budgetsystemet skulle kunna behöva förnyas och att rege- ringsformen inte borde uppställa något hinder mot en sådan utveckling. Också från stabiliseringspolitisk synpunkt var det angeläget att regeringsformen medgav stor flexibilitet på utgiftsregleringens område. reformerades reglerna om statens budget och i riksdags- ordningen infördes bestämmelser om rambeslutsprocessen. Regeringsformen ändrades dock endast i begränsad omfattning. anförde 2008 att utgångspunkten för regleringen av budgeten i regeringsformen även i fortsättningen borde vara att grundlagen endast på ett mer övergripande sätt ska ange och regeringens befo- genheter på budgetområdet (SOU 2008:125 s. 569 f.). Regeringsformens ka- pitel om finansmakten bör innehålla bestämmelser som är av sådan vikt och har erhållit en sådan politisk acceptans att de inte kan antas bli föremål för ändring inom överskådlig tid. Regleringen bör inte tillföras bestämmelser som förhindrar en utveckling av budgetprocessen eller inskränker och regeringens möjligheter att vidta de åtgärder som den ekonomiska situationen kan tänkas kräva. Utredningen föreslog ändringar som bl.a. syftade till att an- passa regleringen av budgetprocessen till den praxis som utvecklats samt att ge kapitlet en tydligare och mer rättvisande utformning. Den närmare regle- ringen av budgetprocessen kommer även fortsättningsvis att ges i riksdagsord- ningen och budgetlagen, anförde . Budgetåret sammanfaller med kalenderåret. omfattade budgetåret –(1995/96 var budgetåret 18 må- nader, till ). När budgetåret började lades budgetpropositionen fram , och en komplet- teringsproposition, med förslag till slutlig reglering av statens budget, . Till skillnad från vad som gäller fanns det alltså inga krav på att budgetpropositionen skulle vara heltäckande. fanns det inte heller några särskilda regler om beslutsformer i fråga om budgeten som motsvarade dagens rambeslutsprocess. fattade alltså inte några bindande beslut om ramar för utgiftsområden eller liknande. 6 BUDGETFRÅGOR: BUDGETPROPOSITIONENS LÄMNANDE OCH PROVISORISK BUDGET förvisso ställning till regeringens och oppositionens förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetregleringen, men riktlinjerna var allmänt hållna och utgjorde i praktiken ingen restriktion för den fortsatta budgetbe- handlingen. Det fanns inte heller några föreskrifter om att beslut om anslag skulle fattas samlat. I princip beslutade om varje anslag var för sig. De förändringar som har genomförts genom rambeslutsprocessen har tagit sig uttryck i ändringar i riksdagsordningen, inte regeringsformen. Enligt regeringsform var förutsättningen för att regeringen skulle få disponera ett anslag att statens budget (riksstaten) var färdig (upprättad), vilket kunde ske först när hade fattat samtliga budgetbeslut. Denna regel kunde i praxis inte upprätthållas och anslagsbesluten måste expedieras succes- sivt. Det statsrättsliga läget vållade dock bekymmer mer än en gång (och , 1980, Grundlagarna, s. 320). Enligt regeringsform är de särskilda anslagens rättsverkan inte beroende av att hela budgeten fast- ställts. De särskilda anslagsbesluten är alltså i och för sig definitiva. I likhet med övriga beslut som fattat kan beslutet likväl omprövas. I förar- betena anförs att omprövningsmöjligheten ”av praktiska skäl måste utnyttjas med mycket stor försiktighet” (prop. 1973:90 s. 336). Rambeslutsprocessen, som tillämpats , innebär att om vill ompröva en ram för ett utgiftsområde som redan fastställt genom finansutskot- tets betänkande FiU1, måste fatta ett nytt beslut om samtliga 27 ut- giftsramar och beräkningen av statens inkomster (1993/94:TK2 s. 23). Av § 109 regeringsform följde att om inte hade beslutat om statens budget före budgetårets början skulle den senaste statsbudgeten fortsätta att gälla till dess att en ny budget hade beslutats. – det enda fallet med provisorisk budget upplöstes andra kammaren och det hölls extra val . hade fattat beslut om flertalet av anslagen men endast några enstaka beslut om inkomsterna (bevillningen; kräv- des fler beslut på inkomstsidan än ). föreslog därför att riks- dagen – för den händelse att skulle upplösas innan den hunnit med statsregleringen och bevillningen för /59 – skulle besluta att redan fattade budgetbeslut skulle gälla, och att i övrigt skulle mot- svarande budgetbeslut för /58 gälla. föreslog detta , och biföll andra kammaren utskottets förslag (memorial nr 1958, andra kammarens protokoll s. 116 f.). I debatten i andra kammaren diskuterades förenligheten med § 109 i den då gällande regeringsformen. Det ansågs, enligt en grundlags- kommentar, ”att beslutet måste karakteriseras som en praktisk åtgärd i anslut- ning till praxis” (, grundlagar, elfte upplagan, 1971, 6 BUDGETFRÅGOR: BUDGETPROPOSITIONENS LÄMNANDE OCH PROVISORISK BUDGET s. 139). I sin doktorsavhandling i juridik diskuterar frågan om provisorisk statsreglering och drar slutsatsen ”att stora svårigheter numera äro förbundna med statsregleringen vid riksdagsupplösning” (Sterzel, 1961, Om riksdagsupplösning och nyvalsförordnande, s. 313). Om inte har fattat budgetbeslut I grundlagspropositionen 1973:90 (s. 338) redovisades beslut att de delar av budgetregleringen och bevillningen som redan hade fattat beslut om skulle gälla till dess att hade fattat beslut om budgeten eller annars beslutat annorlunda (prop. 1973:90 s. 338). Såväl (SOU 1963:17 s. 400) som Grundlagbered- ningen (SOU 1972:15 s. 172 f.) föreslog att man skulle behålla ordningen att det föregående årets budget skulle gälla i de delar i vilka inte hade hunnit fatta beslut i sak. Detta skulle dock inte hindra att reglerade budgeten eller delar av den provisoriskt. I propositionen som ledde års regeringsform avvisades emel- lertid att föregående års budget skulle gälla mot bakgrund av synpunkter under remissbehandlingen (prop. 1973:90 s. 339 f.). Den ordning som de båda utred- ningarna föreslagit skulle kunna innebära att vissa olägenheter skulle uppstå, t.ex. vid hanteringen av sådana anslag för utbyggnaden av en verksamhet, eller för en större investering, som räknats upp med olika belopp . I stället föreslogs att det vid sidan om de delar av budgeten som hun- nit slutbehandla borde ligga på att i den omfattning som behövs be- sluta om anslag för tiden fram till dess att budgetregleringen kan slutföras. Med formuleringen ”i den omfattning som behövs” ville man påminna dels om att redan beslutade anslagsanvisningar skulle gälla utan något särskilt förordnande, dels om att den provisoriska regleringen av såväl tid som omfattning skulle begränsas till vad som kunde anses nödvändigt för statsverk- samhetens behöriga gång. I grundlagspropositionen 1973:90 (s. 340) anfördes att för de delar av bud- geten, som inte i vanlig ordning hinner slutbehandla, bör först och främst gälla att själv genom provisoriska beslut reglerar anslagen i den omfattning och för den tid som behövs. Om ett extra val förordnas med beslut om att ska avbrytas är risken, enligt grundlagspropositionen, stor att inte ens provisoriskt hinner besluta om behövliga anslag. I sådana fall får det ankomma på finansutskottet att på vägnar provi- soriskt anvisa de anslag som behövs för att statsverksamheten ska kunna löpa utan störningar. Vidare anfördes (prop. 1973:90 s. 340): När det i förevarande paragraf talas om anslagsbeslut ”i den omfattning som behövs” är därmed avsett att erinra dels om att redan be- slutade anslagsanvisningar utan vidare länder till efterrättelse, dels om att 6 BUDGETFRÅGOR: BUDGETPROPOSITIONENS LÄMNANDE OCH PROVISORISK BUDGET den provisoriska regleringen till tid och omfattning skall begränsas till vad som är nödvändigt för statsverksamhetens behöriga gång. Den aktuella paragrafen, 9 kap. 4 §, fick följande lydelse när rege- ringsform antogs: Kan budgetreglering enligt 3 § icke avslutas före budgetperiodens början, bestämmer eller, om ej pågår, finansutskottet i den om- fattning som behövs om anslag för tiden till dess budgetregleringen för perioden slutföres. Hänvisningen till 3 § avser hur normalt beslutar om statens budget. 6.3.3Beslutet om rambeslutsprocessen – hanteringen under valår Den beslutsordning som använder , dvs. sedan besluten om statens budget , kallas för rambeslutsprocessen. Samti- digt lades budgetåret om till kalenderår och beslutar om statens bud- get . , som föreslog detta, diskuterade hante- ringen av budgeten under valår. I ett första principbetänkande hade utred- ningen föreslagit att valdagen skulle flyttas , dvs. tidi- gareläggas (förs. 1993/94:TK1). I det slutliga förslaget redo- visade dock utredningen att de överväganden de gjort efter att de lämnat prin- cipbetänkandet hade lett till att man nu inte var beredd att föreslå någon änd- ring av valdagen. Valdagen förblev således den tredje söndagen –2010. Utredningen föreslog att om en regering sitter kvar efter ett val som hålls ska budgetpropositionen lämnas senast efter öppnande. Detta gäller för både ordinarie och extra val (förs. 1993/94:TK2 s. 60). En ny regering borde lämna budgetpropositionen efter att den tillträtt. En utdragen regeringsbildning borde dock inte få leda till att budgetpropositionen lämnas senare än , även om ingen ny regering tillträtt. Enligt utredningen skulle beredningstid bli om budgetpropositionen lämnades (det är dock och från till , och beredde budgetpropositionen och ). Utredningen påpekade att under valår begränsas således den tid har till förfogande för budgetberedningen (förs. 1993/94:TK2 s. 31–37). Ut- redningen pekade på två alternativa lösningar. Antingen fastställs en proviso- risk budget varefter den definitiva budgetre- gleringen genomförs en bit in på det nya året, eller så använder man sig av en förenklad behandlingsordning som medför att budgetarbetet kan avslutas . borde inte binda sig för någon särskild lösning utan bör kunna anpassa beredningsformen till den aktuella situationen ett valår. 6 BUDGETFRÅGOR: BUDGETPROPOSITIONENS LÄMNANDE OCH PROVISORISK BUDGET En provisorisk budgetreglering bör avse hela efterföljande budgetår.