eunbil · H70N4D25BD · 2020-01-01 00:00:00 — Sekretariatet för EU och internationella frågor Rådets möte (konkurrenskraft: inre marknad, industri och forskning) den 27– , inre marknad/industri 3.Den europeiska gröna given: vägen till en klimatneutral och cirkulär EU-industri Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Vid mötet kommer kommissionen att presentera den gröna given och dess koppling till en klimatneutral och cirkulär EU-industri. Utifrån några frågeställningar från ordförandeskapet förväntas en strategisk diskussion där ministrarnas ger sin preliminära syn på den gröna given. Kommissionen presenterade sitt meddelande om den europeiska gröna given . Initiativet omfattar en färdplan och ett åtgärdspaket som syftar till att möta de klimat- och miljörelaterade utmaningar som EU står inför. Industrin berörs av den gröna given på flera områden. Kommissionen avser att presentera en industristrategi för EU och en ny handlingsplan för cirkulär ekonomi. Tillgången till resurser är en nyckelfråga för att genomföra den gröna given och kommissionen tänker bl.a. stödja forskning och innovation för utveckling av teknik för rent stål som leder till koldioxidfri stålproduktion , och undersöka om en del av den finansiering som håller på att likvideras inom europeiska kol- och stålgemenskapen kan tas i anspråk. Innovationsfonden i EU:s utsläppshandelssystem ska bidra till att driftsätta storskaliga projekt. Kommissionen avser fortsätta att genomföra den strategiska handlingsplanen för batterier och stödja den europeiska batterialliansen. Kommissionen avser även föreslå lagstiftning för en cirkulär och hållbar värdekedja för alla slags batterier. Kommissionen avser att se över hur digital teknik kan användas för att hantera klimatförändringarna och skydda miljön. Informations- och kommunikationssektorns energieffektivitet kommer att granskas liksom frågor om återvinning. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar meddelandet om en europeisk grön giv och att miljö- och klimatfrågorna prioriteras högt under den nya kommissionens mandatperiod. Klimatomställningen innebär en möjlighet att stärka EU:s konkurrenskraft och välfärd. Regeringen välkomnar särskilt förslag med tydligt europeiskt mervärde och där den europeiska plattformen kan användas för att lösa gränsöverskridande miljö- och energiproblem. När reglering behövs på EU-nivå är det viktigt att ta hänsyn till att kostnadseffektiviteten för specifika åtgärder kan skilja sig åt mellan medlemsstater och beroende på när i tiden de genomförs. Utgiftsdrivande åtgärder behöver finansieras genom omprioriteringar i den fleråriga budgetramen (MFF). EU:s industri ska ta täten i den gröna omställningen. Den stora potentialen ligger i att kombinera ny teknik och innovation för minskad miljöbelastning och ökad miljönytta, vilket resulterar i att konkurrenskraften stärks och 2 (9) möjligheter till export av nya klimatrelaterade produkter och tjänster uppkommer. Regeringen ser fram emot en översyn av EU:s system för handel med utsläppsrätter (ETS), bl.a. för att ökade kostnader för utsläppen från energisektorn ska bli en starkare drivkraft i energiomställningen. Regeringen ser också fram emot översynen av Industriutsläppsdirektivet (IED). Båda dessa översyner har mycket stor betydelse för industrins omställning. EU bör ha en horisontell industripolitik som underlättar strukturomvandling. Som ett komplement kan fokus läggas på särskilt strategiska värdekedjor som främjar en snabb omställning till ett hållbart samhälle, så som batterier och den energi-intensiva industrins omställning. EU behöver samhällsekonomiskt effektiva regelverk som stödjer omställningen till en klimatneutral, cirkulär och biobaserad ekonomi genom ökad tillgång till förnybar energi, hållbart producerade råvaror och produkter, samt lösningar för produkters reparerbarhet och uppgradering, återvinning och återanvändning, inklusive giftfria kretslopp. Regeringen anser att det fortsatta arbetet med den gröna given i högre grad bör inkludera åtgärder ifråga om tjänster, särskilt främjande av konsumtion av hållbara tjänster samt av förmedlingstjänster som möjliggör den cirkulära ekonomin. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - FaktaPM om Gröna given lämnas till . 4.Rådslutsatser om bättre lagstiftning Vilken typ av behandling förväntas i rådet: 3 (9) Ordförandeskapets förslag till rådslutsatser rörande bättre lagstiftning. Förslaget innehåller bl.a. uppmuntran till kommissionen att arbeta mer aktivt med aspekter av bättre lagstiftning, såsom konsekvensutvärderingar, granskning av regelgivning, effektivitet i regelgivning och ex post - utvärderingar. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen stödjer antagandet av rådslutsatserna då de huvudsakligen omfattar regeringens förenklingspolitiska målsättningar, som framgår i BP 2020, UO 2020: exempelvis vikten av bra konsekvensutvärderingar för regelgivningsförslag på EU nivå, och vikten av målsättningar för begränsningar av de kostnader som följer av regelgivning på EU-nivå. Regeringen stödjer bland annat rådslutsatsernas skrivningar om att konsekvensutvärderingar bör göras för alla lagstiftningsakter på EU-nivå, och att i de fall som kommissionen inte lämnar konsekvensutvärdering ska kommentera detta. Kommissionen har också föreslagit införandet av ett ”en in en ut”-system, en kvantitativ målsättning för att begränsa de kostnader som följer av regelgivning på EU-nivån. Regeringen stödjer att rådslutsatserna noterar kommissionens avsikt att införa detta, och rådslutsatsernas formuleringar om att ett sådant system bör vara effektivt och smidigt och omfatta relevanta efterlevnads-, och administrativa-, kostnader som följer av regelgivning på EU-nivå. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: Rådslutsatserna förväntas antas . 4 (9) 5.Rapport om EU:s inre marknad Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Kommissionen presenterar en ny rapport som beskriver den inre marknadens utveckling. rapportering har varit inriktad på den inre marknadens rättsregler och den korrekta tillämpningen av dem, men den här rapporten är i första hand inriktad på den inre marknadens resultat och landvinningar. I rapporten beaktas hindren för förverkligandet av den inre marknadens nytta för enskilda och företag. Dessutom bedöms den inre marknadens resultat: större utbud för konsumenter och företag, lägre priser och höga krav på konsumentskydd och miljöskydd. Slutligen granskas ett brett spektrum av verksamheter av relevans för den inre marknadens funktion, bl.a. miljö och digitalisering. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen välkomnar rapporten om den inre marknaden som kan vara användbar i arbetet för att utvärdera integrationen av den inre marknaden liksom den bredare aspekten av konkurrenskraften. Det är viktigt att beskriva och analysera kvarstående hinder för att tillsammans med konkreta åtgärdsförslag utgöra ett bättre underlag till kommissionens inremarknadsarbete. På så sätt kan man förhindra nya hinder och fortsatt fragmentering av den inre marknaden. Datum för tidigare behandling i : - Fortsatt behandling av ärendet: - 5 (9) a)Kommissionens arbetsprogram 2020 (Inre marknads- och industriaspekter) Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Kommissionen kommer att presentera de delar i sitt arbetsprogram som rör den inre marknaden och industripolitiken. b)Undersökningsresultat från enkät om hinder på inre marknaden för tjeckiska företag och slutsatser från internationell konferens Typ av behandling i rådet: Den tjeckiska delegationen kommer att presentera ett icke-papper “Findings of the survey on barriers inhibiting trade on the Single Market for Czech businesses and policy implications”. De kommer även informera om den internationella konferensen “The EU Single Market from the perspective of SMEs” som hölls i . 6 (9) 7.Strategiska innovationsprogrammet för för Innovation och Teknik Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Förslagets innehåll har presenterats i Faktapromemoria /19:FPM56. för innovation och teknik (EIT) inrättades 2008 genom förordning (EG) nr 294/2008 med syfte att bemöta stora samhällsutmaningar och förbättra EU:s innovationsförmåga och innovationsresultat genom integrering av kunskapstriangelns tre sidor, utbildning, forskning och innovation. EIT uppnår dessa mål främst genom sina kunskaps- och innovationsgrupper (KI-grupperna, på engelska förkortat till KIC). EIT är en integrerad del av kommissionens förslag om inrättande av Horisont . –2027 kommer Horisont att vara det unionsprogram som finansierar EIT. Rådet kom överens om en partiell allmän inriktning för förordningen för EIT . I det strategiska innovationsprogrammet anges vad som ska genomföras –2027. Förslag till svensk ståndpunkt: Regeringen anser att förslaget till det strategiska innovationsprogrammet för EIT ger bra förutsättningar för EIT och KI-grupperna att lyckas utveckla samverkan mellan högre utbildning, forskning och innovation på det sätt som avsetts med inrättandet av EIT. Regeringen anser vidare att reglerna i förordningen för Horisont ska gälla även EIT. Det innebär att de artiklar i förordningen för Horisont 7 (9) om excellens, jämställdhet samt rapportering och utvärdering även ska gälla fullt ut för EIT och KI-grupperna. Regeringen anser att en ny KI-grupp inom kultur och kreativa näringar har potential att främja europeisk konkurrenskraft och stärka andra insatser inom områden såsom kulturarv, demokrati, social inkludering och social innovation. Regeringen föreslår därför att ställer sig bakom beslutet om det strategiska innovationsprogrammet för EIT vid rådsmötet. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med utbildningsutskottet skedde samt . Fortsatt behandling av ärendet: - för innovation och teknik, Faktapromemoria 2018/19:FPM56. 8.Ansats till internationellt samarbete inom forskning och innovation Vilken typ av behandling förväntas i rådet: Det kroatiska ordförandeskapet har tagit fram ett underlag för en riktlinjedebatt kring internationellt samarbete i Horisont . Debatten är tänkt att ge stöd till ordförandeskapets fortsatta arbete med förhandlingar om Horisont . Förslag till svensk ståndpunkt: 8 (9) För att uppfylla FN:s hållbarhetsmål och för att bemöta de uppsatta globala utmaningarna krävs samarbete på global nivå. Regeringen anser därför att möjligheterna till internationellt samarbete inom forskning och innovation bör öka i Horisont jämfört med tidigare ramprogram. Tredje land bör därför ges utökade möjligheter att ansluta sig till hela eller delar av ramprogrammet. Detta gäller även , som bör inbjudas till att ansluta sig till ramprogrammet på samma villkor som andra länder utanför EU. Regeringen anser att det bör bedömas positivt att länder i , som inte är med i EU, anpassat sin nationella lagstiftning till EU:s. Att exempelvis tillåta fri rörlighet bör förenkla associering till ramprogrammet. Datum för tidigare behandling i : Överläggning med utbildningsutskottet skedde . Fortsatt behandling av ärendet: - Horisont Faktapromemoria 2017/18: FPM155. 9 (9)