rfr · H80WRFR3 · 2020-12-18 00:00:00 — Gruppen uppfattar att det kan ha inneburit en utmaning för bolaget att finna en ändamålsenlig balans mellan dessa delvis motsatta målsättningar och att detta kan ha medfört en del besvärliga avvägningar mellan bolagets olika resultatområden som kan ha bidragit till att genomförandet av programmet har tagit än bolaget gav uttryck för i vissa av sina årsredovisningar . Genomgången av årsredovisningarna visar också att återkommande framhållit vikten av att behålla en god arrondering efter försäljningarna och att bolaget bl.a. med hänvisning till markförsäljningsprogrammet behövde minska uttaget från egen skog under . Gruppen vill i sammanhanget också påminna om den del av riksdagsbeslutet om markförsäljningen som gäller utvecklingen på landsbygden. Även här är det relevant att reflektera kring vilken typ av mark det var som såldes eller borde ha sålts. Även om riksdagsbeslutet utan närmare precisering angav att en viss andel av bolagets markinnehav skulle säljas borde förutsättningarna för att kunna bidra till utveckling i glesbygd till viss del vara avhängigt av att den sålda arealen hade sådana kvaliteter att den kunde generera en viss avkastning till den potentiella köparen. Riksdagsbeslutet baserades på ett förslag från GRUPPENS IAKTTAGELSER OCH REFLEKTIONER regeringen där det uttryckligen anfördes att försäljningen syftade till att kunna erbjuda omarronderingsmöjligheter och tillköpsmöjligheter ägnad åt att stärka det enskilda skogsbruket. Gruppen menar att det inte är helt orimligt att förutsätta att dessa formuleringar pekar på att marken som skulle sälja förväntades vara av en viss kvalitet för att kunna leva upp till denna del av målsättningen med markförsäljningsprogrammet. inser gruppen att det kvantitativa arealmålet är betydligt lättare för bolaget och andra att följa upp och utvärdera mot än de mer kvalitativt formulerade effektrelaterade ambitionerna att stärka det enskilda skogsbruket och utvecklingen på landsbygden. Detta förhållande kan enligt gruppens uppfattning ha skapat en grund för att arealmålet har hamnat i fokus och att den sålda arealens kvantitet eventuellt har getts företräde framför den utbjudna markens kvaliteter för det enskilda skogsbruket. Som redogjorts för i det föregående sålde mark genom ett intresseanmälningsförfarande i norra –2009. Till skillnad från i annonserades inte fastighetsobjekt ut i den norra delen av landet utan bolaget förmedlade erbjudanden under hand till de som anmält intresse för att köpa mark. Gruppen noterar att i bolagets uppföljning bl.a. betonar vikten av att potentiella köpare fick kännedom om möjligheten att lämna en intresseanmälan för att programmet skulle vara framgångsrikt. Betydelsen av marknadsföring för att uppnå markförsäljningsprogrammets mål och syften var även något som framhölls på seminariet. Gruppen konstaterar att planerade för en informationskampanj men att bolaget senare mot bakgrund av det stora antalet intresseanmälningar som kommit in bedömde att det inte var lämpligt att vidta några aktiva marknadsföringsåtgärder. Det berodde på att väntetider för att intressenter skulle få ett erbjudande inledningsvis var relativt lång. En marknadsföringsplan togs i stället fram 2006 efter det att bolaget konstaterat att det fanns ett stort behov av att göra programmet mer känt. Den genomsnittliga väntetiden för intressenterna hade också minskat markant . En- ligt gruppens mening är det inte förvånande att kännedomen om programmet i bolagets undersökningar genomgående varit högre bland skogsägare än bland icke-skogsägare, som t.ex. med större sannolikhet nås av annonser i facktidningar. talar utvecklingen med den ökande andelen som känner till programmet, i synnerhet bland icke-skogsägare, för att de aktiva marknadsföringsåtgärderna som bolaget genomfört fått genomslag. Även om gruppen har förståelse för att det inte framstod som lämpligt att vidta aktiva marknadsföringsåtgärder när väntetiden var lång, givet hur försäljningsmodellen såg ut med först till kvarn-erbjudanden, menar gruppen att detta sannolikt missgynnade icke-skogsägare. Gruppen kan konstatera att inte hade någon förberedelsetid för att planera genomförandet av programmet. fattade sitt beslut och det nya bolaget bildades GRUPPENS IAKTTAGELSER OCH REFLEKTIONER låg därför fokus på att utforma en ny fastighetspolicy och förbereda organisationen. Gruppen vill inför framtida liknande program framhålla betydelsen av att det bör finnas goda förutsättningar för planering och uppstart av arbetet. Den omfattande försäljning av mark som genomförde i trakterna av –19 berördes i samband med näringsutskottets interna seminarium om markförsäljningsprogrammet. I affären sålde bolaget ca till allmänning inom ramen för markförsäljningsprogrammet. Försäljningen gjorde det i sin tur möjligt för allmänningen att sälja ett ca stort markområde med höga naturvärden till som myndigheten ansåg borde avsättas som naturreservat. möjligheter att som stor statlig markägare kunna erbjuda tillräckliga tillköpsmöjligheter var som gruppen uppfattar det en avgörande förutsättning för att affären mellan och allmänningen skulle kunna genomföras. Utfallet var att mark med höga naturvärden eller av betydelse för det rörliga friluftslivet kunde skyddas och komplettera redan befintliga avsättningar som allmänningen fick en bättre åldersstruktur på sitt skogsinnehav och mark med en bättre förmåga att producera virke (högre bonitet) samt att skogsinnehavet ligger närmare industrin. Gruppen ser i grunden positivt på att medverkar till den här typen av affärer där utfallet gynnar arbetet med att bevara värdefulla naturområden. Det kan dock inte anses som givet att affärer liknande den som beskrivs ovan leder till utveckling i glesbygd. Stora naturvårdsavsättningar kan bidra till att skapa miljöer som gynnar hotat djur- och växtliv och även attrahera viss turism. Detta måste dock vägas mot att de utkomstmöjligheter som är knutna till både primär- och sekundärproduktionen av skogsprodukter kanske försvinner om ett skogsområde undantas från brukande. Gruppen anser att det finns vissa tveksamheter kring om denna typ av affärer ska genomföras inom ramen för markförsäljningsprogrammet eftersom den innebär ett avsteg från den modell med ett öppet anbudsförfarande som tillämpas inom ramen för markförsäljningsprogrammet. Vidare kan det diskuteras i vilken utsträckning en allmänning kan anses omfattas av begreppet enskilt skogsägande i glesbygd. Som redovisats i det föregående återrapporterar regeringen till om utvecklingen i den statliga bolagsportföljen främst genom den årliga skrivelsen. Redovisningen av de enskilda bolagens verksamhet, uppdrag och mål är i skrivelsen relativt kortfattad men bör enligt gruppens uppfattning ändå vara utformad så att det är möjligt för att följa bolagens utveckling och verksamhet i förhållande till deras uppdrag och mål. På ett övergripande plan GRUPPENS IAKTTAGELSER OCH REFLEKTIONER ser gruppen positivt på att regeringen arbetat för att förbättra skrivelsen både till innehåll och form. möjligheter att följa förvaltningen och bolagens verksamhet har därmed ökat och gruppen vill ta tillfället i akt att framhålla vikten av att arbetet med att utveckla skrivelsen fortsätter. Trots att kvaliteten på form och innehåll i skrivelsen enligt gruppens uppfattning generellt har ökat kan gruppen konstatera att redovisningarna av markförsäljningsprogram inte varit enhetliga på ett sådant sätt att utvecklingen går att följa i förhållande till programmets mål och syften. Redovisningarna av vilken typ av mark som säljer inom ramen för programmet varierar och det ges ingen förklaring till varför olika markbegrepp använts . Eftersom det inte heller tydligt framgår av redovisningarna vilken areal som den sålda marken räknas av mot blir det svårt att bilda sig en klar uppfattning om hur markförsäljning utvecklats och hur mycket som finns kvar att sälja enligt programmet. Av skrivelserna går det dessutom inte att få någon uppfattning om huruvida markförsäljningsaktiviteter har bidragit till att uppfylla andra mål och syften med programmet än att bolaget ska sälja en viss andel av sin mark. Gruppen vill framhålla att en mer klargörande och konsekvent återrapportering till hade varit betydelsefull för att kunna följa markförsäljningsprogrammets utveckling. För att regeringen ska kunna ge en fullgod återrapportering till i den årliga skrivelsen vill gruppen peka på vikten av att regeringen är fullt införstådd i hur bolaget tolkar och genomför sina uppdrag. Ägardialogerna som regeringen regelbundet genomför med bolagen syftar bl.a. till att klargöra just detta och är ett viktigt verktyg för ägaren när det gäller att följa upp och utvärdera de uppdrag som och regeringen har beslutat om. Vid det interna kunskapsseminariet framhöll företrädaren för regeringen att markförsäljningsprogrammet har diskuterats under ägardialogerna, vilket även framgår av den dokumentation som finns i årsakter. Gruppen vill dock framhålla att den dokumentation av ägardialogerna som finns i årsakterna i form av dagordningar, minnesanteckningar och presentationsmaterial är både fragmenterad och begränsad. Det går dock att utläsa att bolaget under den senare delen av programmets genomförande informerat regeringen om vilken typ av mark som sålts inom ramen för markförsäljningsprogrammet och att bolaget vid ett annat tillfälle informerat om att programmet uppfyller sitt syfte. Med detta i beaktande förefaller det ändå vid en sammantagen bedömning som om regeringen i ägardialogerna inte närmare följt upp vilken mark bolaget sålt inom ramen för markförsäljningsprogrammet eller hur anser att markförsäljningen har stärkt enskilt skogsbruk och gynnat glesbygden. Som gruppen ser det kan detta ha bidragit till att återrapporteringen om markförsäljningsprogrammet i regeringens årliga skrivelse inte har varit enhetlig och konsekvent. Utöver den information som får via regeringens årliga skrivelse vill gruppen i sammanhanget påminna om möjligheten för riksdagsledamöter att närvara vid de statligt ägda företagens bolagsstämmor. För ledamöter som har ett närmare intresse av ett visst bolags verksamhet kan stämman vara ett GRUPPENS IAKTTAGELSER OCH REFLEKTIONER bra tillfälle att bilda sig en uppfattning om hur bolaget arbetar för att uppfylla sina uppdrag och mål. Avslutningsvis vill gruppen framhålla att markförsäljningsprogram pågått under och att ansvaret för förvaltningen av bolaget vilat på flera olika regeringar. För att åstadkomma en enhetlig och tydlig styrning av de statligt ägda bolagen med samhällsuppdrag vill gruppen peka på möjligheten för regeringen att i relevanta fall ta fram uppdragsmål. Uppdragsmål är betydelsefulla för att ägaren ska kunna säkerställa att samhällsuppdragen utförs väl och kan återrapporteras på ett bra sätt. Uppdragsmålens betydelse för att ägaren ska kunna följa upp och utvärdera bolagens arbete med att uppfylla samhällsuppdragen är något som gruppen särskilt vill lyfta fram. Under det interna kunskapsseminariet framhöll företrädare för regeringen att det dock inte har varit aktuellt att ta fram några uppdragsmål när det gäller markförsäljningsprogram eftersom uppdragets utformning innehåller ett mål i sig. Det är svårt för gruppen att bedöma huruvida en process för att ta fram uppdragsmål varit motiverad för att regeringen genom t.ex. ägardialogerna på ett tydligare sätt skulle ha kunnat styra och följa upp genomförande av markförsäljningsprogrammet eller om uppdragsmål skulle ha kunnat utformas på ett sådant sätt att en effektutvärdering av programmet hade varit möjlig att genomföra. Gruppen vill dock understryka vikten av att beslut generellt bör gå att följa upp, och att det ska vara möjligt att utvärdera genomförandet och beslutets effekter i förhållande till dess mål och syften. Det gäller följaktligen även de samhällsuppdrag som beslutar för bolag med statligt ägande. Att en process för att ta fram uppdragsmål i relevanta fall pågår inom är något som gruppen är medveten om och ser positivt på. Det gäller även regeringens ambition att uppdragsmålen ska tas fram i en integrerad process tillsammans med andra mål för att bl.a. undvika målkonflikter. Av de årliga skrivelserna med redogörelser för de statligt ägda bolagen framgår att fler och fler bolag blir föremål för denna process. kan gruppen konstatera att endast omkring hälften av de statligt ägda bolagen med samhällsuppdrag fått uppdragsmål. För att ägaren framöver ska kunna säkerställa att samhällsuppdragen utförs väl och att det finns möjligheter att i efterhand följa upp och utvärdera de statligt ägda bolagens verksamheter, uppdrag och mål ser gruppen det som motiverat att påpeka att regeringens arbete på detta område bör fortsätta. Sammanfattningsvis vill gruppen framhålla att uppdrag om att sälja mark till enskilda, så som det är beslutat av , är svårt att följa upp och utvärdera. På ett övergripande plan kan det framhållas att arbete med att uppfylla arealmålet till viss del går att följa som det finns oklarheter om vilken mark som markförsäljningsprogrammet omfattar. Det är därmed svårt att följa och förstå vad som har sålts och hur GRUPPENS IAKTTAGELSER OCH REFLEKTIONER försäljningarna förhåller sig till den andel mark som ska säljas enligt bolagets uppdrag. Dessvärre kan gruppen även konstatera att det finns begränsade möjligheter att besvara frågan om huruvida genomförande av markförsäljningsprogrammet har bidragit till lokal utveckling i glesbygd samt att det saknas avgörande förutsättningar för att kunna göra en effektutvärdering av programmet. Det går helt enkelt inte att säkert veta om markförsäljning har bidragit till att exempelvis stärka enskilt skogsbruk och om den gynnat glesbygden på det sätt som avsågs. Därmed går det inte heller att avgöra om det finns andra mer effektiva sätt att uppnå samma mål. Mot bakgrund av vad som framkommit i denna uppföljning vill gruppen mana till eftertanke hos beslutsfattare i och regeringen när det gäller hur samhällsuppdrag till statligt ägda bolag utformas framöver. En utgångspunkt bör vara att uppdragen ska gå att följa upp och utvärdera som kostnaderna för genomförande, uppföljning och utvärdering ska stå i proportion till uppdragets omfattning och avsedda effekt. En annan utgångspunkt bör enligt gruppens uppfattning vara att arbetet med att ta fram och utforma ett samhällsuppdrag innefattar en noggrann avvägning av hur detaljerat riksdagsbeslutet bör vara för att inte göra det svårt för bolaget att anpassa genomförandet till en föränderlig verklighet. Med väl avvägda beslut som fattas mot en sådan bakgrund ser gruppen ökade möjligheter för bolag med statligt ägande att i förekommande fall få goda förutsättningar att utföra samhällsuppdragen väl och uppfylla beslutade mål och syften. Framställning 2005/06:RS3 betänkande 2005/06:KU21 , Uppföljning av beslutet att bilda (2019/20:RFR6) betänkande 1980/81:NU29 betänkande 1995/96:NU26 betänkande 2001/02:NU7 betänkande 2009/10:NU22 Regeringens proposition 1995/96:141 Regeringens proposition 1980/81:22 Regeringens proposition 2009/10:169 Regeringens proposition 2001/02:39 Regeringens proposition 2010/11:1, utgiftsområde 24 Näringsliv Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2001/02:120) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2002/03:120) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2003/04:120) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2004/05:120) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2005/06:120) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2006/07:120) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2007/08:120) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2008/09:120) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2009/10:140) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2010/11:140) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2011/12:140) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2012/13:140) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2013/14:140) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2014/15:140) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2015/16:140) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2016/17:140) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2017/18:140) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2018/19:140) Regeringens skrivelse redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2019/20:140) (2002), Bolagsordning, antagen vid bolagsstämma (2003), Årsredovisning och miljöredovisning 2002 (2004), Årsredovisning och miljöredovisning 2003 (2005), Årsredovisning 2004 (2006a), Årsredovisning 2005 (2006b), markförsäljning – Delrapport per (2007), Årsredovisning 2006 (2008), Årsredovisning 2007 (2009) Långsiktigt värdeskapande, Års- och hållbarhetsredovisning 2008 (2010a), Den svenska skogen – en växande affär, Års- och hållbarhetsredovisning 2009 (2010b), Bolagsordning, antagen vid extra bolagsstämma (2011), Skog på räls för en bättre miljö, Årsredovisning 2010 med hållbarhetsredovisning (2012), Års- och hållbarhetsredovisning 2011 (2013), Kundfokus, enkelhet, innovation, öppenhet – Årsredovisning 2012 med Hållbarhetsredovisning (2014a), Årsredovisning 2013 med Hållbarhetsredovisning (2014b), markförsäljning – Uppföljning per (2015), Årsredovisning med Hållbarhetsredovisning 2014 (2016a), Års- och hållbarhetsredovisning 2015 (2016b), Uppföljning av markförsäljningsprogrammet (2017), Års- och hållbarhetsredovisning 2016 (2018), Års- och hållbarhetsredovisning 2017 (2018b), Fastighetspolicy (2019), Års- och hållbarhetsredovisning 2018 (2020), Års- och hållbarhetsredovisning 2019 , e-brev, (2020), Årsredovisning Fastighetsbildningslagen (SFS 1970:988) Jordförvärvslagen (SFS 1979:230) Jordförvärvsförordningen (SFS 2005:522) Skogsvårdslagen (SFS1979:429) Lantmäteriet, – Fastighetsbildningslagen och Lagen om införande av FBL (FBLP), versioner daterade och . Regeringen, Statens ägarpolicy och principer för bolag med statligt ägande 2020 (beslutad ) , och dess uppdrag (Granskningsrapport, RiR 2010:8) Chefsjurist vid , . Fastighetsansvariga vid , , våren och . Glesbygdens utbredning enligt jordförvärvsförordningens indelning Processkarta för försäljningar i norra Källa: (2006b) Processkarta för försäljningar i Källa: (2006b) Uppföljning av markförsäljningsprogram – internt kunskapsseminarium via Skype har beslutat att följa upp genomförandet av beslut om att det statliga bolaget ska avyttra delar av sitt markinnehav (det s.k. markförsäljningsprogrammet). Som ett led i uppföljningsarbetet har utskottet beslutat om att genomföra ett internt kunskapsseminarium via Skype. Seminariet syftar till att ge utskottets ledamöter en ökad kunskap om olika aktörers erfarenheter av och syn på markförsäljningsprogram. 1.Sammankallande i näringsutskottets grupp för uppföljning och utvärdering (M) inleder seminariet () 2.Presentationer från inbjudna talare () •Viveka Beckeman, chefsjurist och fastighetschef, () •Magnus Kindbom, skogsdirektör, () •Sven , strateg, externa relationer Stockholmskontoret, Region () •Statssekreterare , () 3.Reflektioner från de inbjudna talarna på varandras presentationer () 4.Frågor från utskottets ledamöter () 5.Mathias (S), näringsutskottets grupp för uppföljning och utvärdering, avslutar seminariet () a)Synpunkter och kommentarer kring markförsäljningsprogrammets genomförande? b)Vilken betydelse har markförsäljningsprogrammet haft för den lokala utvecklingen i glesbygden? c)Vilken betydelse har markförsäljningsprogrammet haft för utkomstmöjligheterna i glesbygd och/eller det enskilda ägandet av skog? d)Vilka lärdomar kan dras från markförsäljningsprogrammets genomförande? Vilka erfarenheter bör beslutsfattare och de som ska omsätta besluten i praktiken ta med sig inför liknande processer ? e)Övriga reflektioner om markförsäljningsprogrammet? Som underlag för diskussionerna vid seminariet har en promemoria tagits fram av utvärderings- och forskningssekretariat. I promemorian redovisas beslut om markförsäljningsprogrammet och hur detta därefter har omhändertagits av regeringen och . LRF SKOGSÄGARNAS PRESENTATION BILAGA 5 BILAGA 5 LRF SKOGSÄGARNAS PRESENTATION Offentlig utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om finansiell stabilitet Offentlig utfrågning om transportsektorns bidrag till att uppfylla kli- En utvärdering av personalliggarsystemet Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om Finanspolitiska rådets rapport Att redovisa resultat – En uppföljning av regeringens resultatredo- visning av utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Offentlig utfrågning om skogen som resurs och livsmiljö Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Seminarium om livslångt lärande Regeringens resultatredovisning för UO15 och UO16 – utbildningsutskottets uppföljningar 2012–2018 Hur påverkas den finansiella stabiliteten av cyberhot, fintech och En översikt av forskning, aktörer och initiativ Uppföljning av beslutet att bilda export- och investerings- Öppen utfrågning om finansiell stabilitet . tech och cyberhot – Hur påverkas den finansiella stabiliteten? ARBETSMARKNADSUTSKOTTET, KULTURUTSKOTTET, SOCIALFÖRSÄKRINGSUTSKOTTET, SOCIALUTSKOTTET, Offentlig utfrågning på temat psykisk hälsa i ett Agenda Öppen utfrågning inför den forskningspolitiska propositionen Mobilitet på landsbygder – forskningsöversikt och nuläges- Forskarhearing om den representativa demokratins utmaningar i po- offentliga utfrågning om överskuldsättning Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Öppen utfrågning om den aktuella penningpolitiken Uppföljning av tillämpningen av gymnasiereglerna