rfr · H70WRFR6 · 2020-01-01 00:00:00 — Man menade att det skulle vara relativt enkelt att få upp lönsamheten vid dessa utlandskontor men att det relativt sett skulle vara enklare för svenska företag att etablera sig på dessa marknader alternativt köpa in extern kompetens som kunde hjälpa till vid en marknadsetablering. Arbetsgruppen menade att det skulle kunna diskuteras om Business i stället borde öka sin närvaro på mer komplexa marknader. En sådan förändring skulle emellertid innebära ett minskat fokus på att öka lönsamheten. En enhetschef vid tillika ledamot av beskrev vid en intervju att Teknikföretagen upplevde att Business lokalisering av utlandskontor i princip motsvarade näringslivets behov. Vissa synpunkter hade framkommit från enskilda företag när det gällde nedläggningen av icke lönsamma utlandskontor, t.ex. i . menade chefen och styrelseledamoten att det är rimligt att sådana beslut fattas så att Business ekonomiska status inte äventyras. Business bör dock informera om sådana förändringar i utlandsverksamheten eftersom det kan påverka verksamheten för enskilda företag.141 Även (som även är representerade i SAU och Svenskt Näringslivs arbetsgrupp som arbetar med exportstrategi/handelsfrämjande) framhöll hös- ten 2017 att ett problem med exportfrämjandet, om än något förenklat, är att staten vill vara representerad i länder där marknaden inte fungerar medan delar av näringslivet i stället prioriterar en fokusering på etablerade marknader. menade att Business landar någonstans däremellan.142 SAU:s ordförande143 ansåg dock vid en intervju att lokali- seringen av Business utlandskontor är av begränsad betydelse och att förekomsten av en ambassad är betydligt viktigare när det handlar om att skapa relationer med ett land och presumtiva kunder. Business utlandsor- ganisation menade han framför allt är värdefull för små och medelstora företag –företag som inte har någon egen utlandsorganisation och därmed också sak- nar kontakter på de olika utlandsmarknaderna. styrelseledamot , intervju . 140Svenskt Näringslivs arbetsgrupp för exportstrategin och handelsfrämjande, intervju vid möte . 141Teknikföretagen, intervju . Den intervjuade personen är också ledamot i för . 142Almega, intervju . 143Sveriges , intervju . 8INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR Ett f.d. utrikesråd för handelsfrågor vid UD och f.d. styrelseledamot144 framförde vid en intervju att Business ibland saknar för- ståelse för att de är en del av ett politiskt spel. Ett värdland betraktar enligt den intervjuade personen som en förlängning av den svenska staten. Den intervjuade personen menade att sådana faktorer kan vara viktiga att ta hänsyn till när det gäller t.ex. Business styrelses beslut om eta- blering eller nedläggning av landskontor. Flera av dem som intervjuades145 framhöll att Business konsultverk- samhet ger ökade intäkter för verksamheten, vilket i förlängningen innebär att organisationen kan driva och upprätthålla ett femtiotal utlandskontor. Att upp- rätthålla ett sådant kontorsnät utan privata konsultintäkter från svenska företag skulle inte vara möjligt, menade man. Resurser snarare än organisation Invest generaldirektör vid tiden då frågan om en sammanslagning utreddes konstaterade att medan myndigheten var etablerad på få marknader med hög potential fanns på ett större antal marknader. Enligt den f.d. generaldirektören hade dock flertalet av marknader inte för- mågan eller kompetensen att genomföra en kvalificerad utlandsinvestering. Det fanns således få geografiska fördelar med att slå samman de två organi- sationerna. Ökade resurser för sammanslagning borde enligt den f.d. generaldirektören hellre ha satsats på existerande marknader än på att öppna nya marknader. Invest bemanning på de prioriterade mark- naderna låg redan på en alltför låg nivå jämfört med vad som enligt den f.d. generaldirektören var önskvärt. Frågan om huruvida investeringsfrämjandet skulle kunna utföras på fler marknader var enligt den f.d. generaldirektören felaktigt ställd. Invest menade i sitt remissvar på översynen (Ds 2011:29) att det skulle krävas mer resurser för att investeringsfrämjandet skulle kunna bedrivas på ytterligare ett antal marknader. Den f.d. general- direktören hade även påtalat detta vid tidigare möten med UD. Vi har begränsade centrala affärsutvecklingsresurser per affärsområde vilket gör att de inte kan bearbeta fler affärsmöjligheter, även om nya marknader skulle öppnas för oss via kontor. Här skulle i så fall krävas en kraftig resursförstärkning till investeringsfrämjandet om modellen skall fungera.146 utrikesråd och f.d. styrelseledamot , intervju . styrelseledamot , intervju och , intervju . 146Invest Remissvar, s. 1. 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR Erfarenheter från några av Business utlandskontor För att få en bild av utlandskontorens erfarenheter genomfördes intervjuer med fyra handelssekreterare. I sina dåvarande och tidigare roller hade de tillsam- mans erfarenheter från följande geografiska marknader: med ansvar för och EU-affärer 2010–2016; i –2017; med ansvar för , , och ; (med kon- tor i och Bengaluru; ; i –2010 och som ansvarig för och 2010–2017. Handelssek- reterarna representerade därmed både marknader där investeringsfrämjandet var prioriterat och sådana marknader där det inte hade varit prioriterat. Inter- vjuerna kan dock inte ses som representativa för utlandskontoren som helhet utan utgör några samlade erfarenheter och reflektioner. Enligt handelssekreteraren som vid tiden för sammanslagningen var på kon- toret i har aldrig varit en av de mer prioriterade mark- naderna när det gäller investeringsfrämjande. Bildandet av Business fick inga omedelbara konsekvenser organisatoriskt på kontoret i ef- tersom Invest inte hade någon personal på plats rörande den geogra- fiska marknaden. Initialt gjordes avgränsade insatser inom investeringsfräm- jandet. Arbetet var mestadels reaktivt, dvs. det handlade framför allt om att besvara inkommande förfrågningar och att etablera en kontakt mellan fråge- ställaren och huvudkontoret i . Kontoret i fick och åren därefter i uppdrag att bevaka marknaden och att även agera mer aktivt när det gällde olika insatser inom investeringsfrämjandet. fick kon- toret i uppdrag att arbeta mer proaktivt med investeringsfrämjande inom fokusområdet logistik. Handelssekreteraren framförde vid intervjun att det för sammanslagningen av skedde flera händelser som initialt påverkade verksamheten, t.ex. byte av vd, namnbyte och ekonomiska problem i organisationen. Enligt handelssekrete- raren innebar dessa händelser en utmaning för alla medarbetare, som påverkan på honom som kontorschef var relativt begränsad och fokus var att arbeta på som vanligt med olika insatser inom exportfrämjandet. Handelssek- reterarens upplevelse var att huvudkontoret i efter sammanslagningen arbetade hade arbetat strategiskt med frågan hur in- vesteringsfrämjandet skulle integreras i hela verksamheten.147 Erfarenheten av sammanslagningen delades i stora delar av handelssekre- teraren som vid sammanslagningen arbetade på kontoret i . Bildandet av Business fick ingen omedelbar påverkan på verksamheten i Stor- och när det gällde investeringsfrämjandet eftersom Invest 147Sveriges export- och investeringsråd, intervju med handelssekreterare . 8INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR inte hade något kontor på den brittiska marknaden. Starten av inve- steringsfrämjandet innebar framför allt att kontakter upparbetades med huvud- kontoret i . efter bildandet av Business förekom det att brittiska företag kontaktade kontoret i med olika frågor. Initialt hänvisade man i stor utsträckning den presumtiva investe- raren vidare och säkerställde att en kontakt etablerades mellan frågeställaren och de som arbetade med investeringsfrämjande vid huvudkontoret. Det fanns ingen beredskap och kompetens att hantera frågor om vilka villkor som gällde om ett brittiskt bolag ville etablera sig i . Handelssekreteraren argu- menterade för att kontoret skulle ha ett tydligt uppdrag och resurser som rörde investeringsfrämjande i syfte att bygga upp kompetensen hos de anställda och för att kontoret självt skulle kunna förmedla information direkt till frågeställaren. Tilldelade resurser innebar att kontoret kunde börja bygga upp sin kompetens och att man kunde göra främjandeinsatser på investerings- sidan, framför allt inom läkemedel, it och miljöteknik. Resurserna innebar att kontoret kunde göra en kartläggning av respektive område. Detta arbete gjor- des i samarbete med huvudkontoret i . Även om sammanslagningen av de två verksamheterna inte hade fått någon omedelbar effekt i det dagliga arbetet mindes handelssekreteraren att handelsfrämjandet hade påverkats i viss utsträckning i och med bildandet av en större och mer komplex organisation. Handelssekreteraren konstaterade även att investeringsfrämjandet inte tidigare hade varit högprioriterat vid kontoret i . beslut att lämna EU innebar ett ändrat fokus, och man planerade vid intervjutillfället att anställa en person som uteslutande skulle arbeta med investeringsfräm- jande.148 Handelssekreteraren som vid sammanslagningen arbetade vid kontoret i beskrev vid intervjun en snarlik upplevelse av den . I sam- band med bildandet av Business påverkades den operativa verksam- heten i mycket begränsad utsträckning vid utlandskontoret i och de kringliggande utlandsmarknader i , och som han- terades från kontoret. Fokus för alla marknader låg på främjandeinsatser inom exportområdet, dvs. kontoret fungerade som en länk mellan de svenska företag som ville etablera eller utveckla sin verksamhet och den lokala marknaden. Handelssekreteraren hade emellertid föreslagit ett samarbete mel- lan och Invest i inom temat livsvetenskap, dvs. bioteknik-, läkemedels- och medicinteknikföretag.149 Det innebar att när sam- manslagningen sedan skedde blev investeringsfrämjandet mer na- turligt integrerat i verksamheten. tog det av förklarliga skäl ett tag innan operativa insatser inom investeringsfrämjandet genomfördes, eftersom 148 , intervju med handelssekreterare . Business har en s.k. dedikerad investeringsfrämjare på kontoret i . 149Invest hade ingen anställd personal på plats i . Kontakten var således mellan kontor i och anställda vid i . 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR det var beroende av resurser som man saknade vid kontoret. Kontoret fick un- der 2014 resurser att driva ett investeringsfrämjande projekt inom tillverkning. Handelssekreteraren uttrycker det som följer: Vi hade redan ett samarbete med Invest . Det innebar att när sam- manslagningen sedan genomfördes var vi redan förberedda på att arbeta med investeringsfrämjande. För vår del blev det därför relativt okomplice- rat att bredda vår verksamhet till att omfatta både export- och investerings- främjande. Investeringsfrämjandet kom in som ett tema i verk- samheten även om det dröjde innan vi praktiskt började arbeta med inve- steringsfrämjande eftersom det var beroende av specifik finansiering som först beslutades efter bildandet av Business Sweden.150 (handelssek- reterare Business ) Förutsättningarna i och därmed även handelssekreterarens erfarenhet av sammanslagningen skiljer sig från övriga intervjuade handelssekreterares erfarenheter. I fanns nämligen både och Invest re- presenterade med lokala kontor. Vid bildandet av Business samloka- liserades som regel den export- och investeringsfrämjande verksamheten un- der en handelssekreterare i de städer där båda verksamheterna fanns. I valde man dock att inte göra det, eftersom man ansåg att den som var ansvarig för investeringsfrämjandet skulle fortsätta till. Det innebar att det drevs två parallella och helt självständiga verksamheter efter sammanslagningen. De båda verksamheterna samlokaliserades dock för att minska de fasta kostnaderna. Verksamheterna integrerades först , och handelssekreteraren i fick det fulla ansvaret för båda verksamheterna först den 1 januari 2015.151 Erfarenheter av Business ekonomiska kris De intervjuade handelssekreterarna vittnade alla vid intervjuerna om att den ekonomiska kris som Business genomgått endast i begränsad utsträck- ning hade påverkat de egna utlandskontoren. Krisen, som kulminerade , påverkade inte verksamheten i personellt eftersom man redan un- der 2012 hade beslutat om att minska antalet anställda i . Detta beslut ledde till att personalstyrkan i minskades med nästan hälften i syfte att reducera kostnaderna och möjliggöra en expansion på andra mark- nader i . Antalet anställda i i var ca 20 före nedskär- ningarna 2012.152 Inga personella neddragningar gjordes i , och till följd av den ekonomiska krisen och de bespa- ringar som beslutades. Kontoret i hade enligt handelssekreteraren ex- panderat . Krisen påverkade i princip inte heller verksamheten i ().153 Ekonomin var stabil vid kontoret, och konsultintäkterna 150Sveriges export- och investeringsråd, intervju med handelssekreterare . 151Sveriges export- och investeringsråd, intervju med handelssekreterare . 152I dag arbetar ca 15 personer vid Tokyokontoret. 153Handelssekreteraren i hade tidigare samma roll i . Kontoret i var ett s.k. hubbkontor, vilket innebär att ansvaret också omfattade fler marknader, i detta fall , och . 8INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR hade inte heller minskat till följd av den nya försäljningsorganisationen. Kon- sultintäkterna vid kontoret ökade, till skillnad från vid många andra utlands- kontor, också kraftigt –2015. Kontoret tillhörde inte heller en prioriterad marknad, vilket innebar att det fanns små möjligheter att redu- cera antalet anställda vid kontoret ytterligare. innebar neddragningarna av antalet anställda som gjordes vid hu- vudkontoret i att verksamheterna vid utlandskontoren, för både ex- port- och investeringsfrämjandet, påverkades negativt eftersom kontaktperso- ner vid huvudkontoret och uppdragsgivare försvann. Därtill ledde den omor- ganisation av säljorganisationen som genomfördes till en minskad för- säljning av exportfrämjande tjänster till företag. De personella och organisa- toriska förändringar som genomfördes vid huvudkontoret i innebar också att utlandskontoren inte kunde få samma stöd i olika frågor som tidi- gare.154 Erfarenheter av synergier mellan export- och investeringsfrämjandet Handelssekreteraren i framförde vid intervjun att den stora vinsten med att samla export- och investeringsfrämjandet i en och samma organisation är att de båda verksamheterna är så nära sammankopplade i nutidens globala ekonomi. Försäljningen av 36 JAS-plan till fungerade som en platt- form för att utveckla samarbetet mellan länderna. Samarbetet har enligt han- delssekreteraren gynnat Business arbete med både export- och inve- steringsfrämjandet inom flera näringslivsgrenar. På grund av kontorets storlek arbetar de anställda ofta med både export- och investeringsfrämjande. De an- ställda samarbetar ofta, och man informerar varandra på regelbunden basis om olika projekt och hur de utvecklas. När det gäller mer aktivt arbete med inve- steringsfrämjande är det oftast mer seniora personer, dvs. affärsområdesansva- riga och handelssekreterare, som får dessa arbetsuppgifter. star- tade programmet med syftet att agera än mer proaktivt med in- vesteringsfrämjande gentemot ett antal utpekade prioriterade länder. är ett av de länder som ingår i programmet. Handelssekreteraren i framförde vid intervjun att investeringsfräm- jandet fortfarande opererar relativt självständigt i förhållande till exportfräm- jandet. framhöll han att det finns potentiella synergier som man för- söker att få till stånd. Det blir t.ex. allt vanligare att en exportaffär öppnar för potentiella samarbeten och affärsmöjligheter för utländska branscher, företag och innovationer på den svenska marknaden. Det finns stora synergieffekter mellan invest och trade. Integrationsproces- sen fortgår alltjämt och det ser olika ut på olika kontor beroende på de förutsättningar som gäller för den marknaden. Min erfarenhet är att det sätt som företag bedriver affärer på håller på att förändras. Det handlar mycket mer om partnerskap. En säljare och köpare är mycket mer beroende av varandra. Det handlar om att utveckla en produkt eller tjänst ihop. 154Sveriges export- och investeringsråd, intervjuer med handelssekreterare . 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR de stora företagen måste i allt högre utsträckning förlita sig på externa re- surser och partners för att bli framgångsrika.155 Handelssekreteraren i framhöll vid intervjun att i den mån anställda har kompetens inom både export- och investeringsfrämjande är det en styrka för kontoret. Det finns dock en utmaning i att arbetsuppgifterna i stor utsträck- ning skiljer sig åt, både kompetensmässigt och när det gäller projektens tids- cykel. I arbetade vid intervjutillfället flertalet av de anställda med endera investerings- eller exportfrämjande. En person som är anställd inom export- främjande arbetar i mindre utsträckning med investeringsfrämjande. Inför sammanslagningen fanns det en viss oro för felaktig hantering av sekretessbe- lagd information om svenska exportföretag inom den investeringsfrämjande verksamheten. Enligt handelssekreteraren i har det aldrig varit ett reellt problem. Samma potentiella problem gäller även den exportfrämjande verk- samheten där de anställda måste kunna hantera information om företag som är verksamma inom samma bransch. Eventuella intressekonflikter hanteras van- ligtvis genom att man säkerställer att anställda inte arbetar med konkurrerande företag. Handelssekreteraren i framförde i intervjun att det snarare vore en styrka om en expert inom någon bransch i större utsträckning skulle arbeta inom båda verksamhetsgrenarna. Det faktum att olika tidscykler gäller för verksamheterna omöjliggör sannolikt en full integrering av verksamheterna och att personalen ska kunna alternera mellan export- och investeringsfräm- jande.156 Enligt handelssekreteraren i innebar återuppbyggnaden och revitali- seringen av Business efter besparingarna att mycket fokus kom att ligga på exportfrämjandet och arbetet med att öka konsultintäkterna. Hon me- nade att det var först under de ett och ett halvt åren före intervjutillfället som investeringsfrämjandet hamnat mer i fokus. Hon menade även att integre- ringen av export- och investeringsfrämjandet kompliceras och försvåras av det faktum att olika tidscykler gäller för verksamheterna. I realiteten får det som konsekvens att exportfrämjandet ibland måste prioriteras eftersom Business måste leverera en produkt till en kund . För in- vesteringsfrämjandet finns inte motsvarande krav på fasta datum när resultat ska levereras. Reflektioner i de avslutande intervjuerna Investeringsfrämjande vid fler utlandskontor? I en intervju framhöll SAU att flertalet av de identifierade förde- larna inför sammanslagningen i mindre eller högre utsträckning hade reali- serats, däribland att investeringsfrämjandet kan utföras vid fler utlandskontor. 155Sveriges export- och investeringsråd, intervju med handelssekreterare . 156Sveriges export- och investeringsråd, intervju med handelssekreterare . 8INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR menade SAU att det i praktiken finns utrymme att bedriva invester- ingsfrämjande vid fler utlandskontor.157 Business framhöll att med den spridning man har finns det natur- ligtvis personal på fler ställen i den nya organisationen än vad som var fallet i Invest . Business framhöll också att de drivit initiativ för att utnyttja organisationen i ännu större utsträckning för att leverera inom det in- vesteringsfrämjande uppdraget, men att de inte har gjort någon specifik upp- följning av utfallet av sammanslagningen. Business ville däremot inte uttala sig om huruvida de har kunnat utföra ett mer effektivt uppdrag i och med att de finns representerade på mer än 45 platser runt om i världen. Inte heller UD ville göra någon bedömning av huruvida förväntningarna på sammanslagningen har uppnåtts eller inte. UD konstaterade dock att Invest hade fem utlandskontor och att det endast var från dessa kontor som myndigheten aktivt sökte upp företag. Om de arbetade med företag i andra länder var det för att företagen själva hade sökt upp dem. Myndigheten job- bade dock inte med alla företag som de blev kontaktade av utan skickade även vidare förfrågningar till regionerna. Business jobbar med s.k. leads, och genom att vara närvarande i ett land är det möjligt att få kännedom om vilka företag som finns som håller på med något som vi är bra på i , och även om man själv inte har tid att jobba med det så kan man skicka hem det som en lead till . Om man är på plats kan man dessutom be ambassadören om hjälp, påtalade UD. När det gäller ändamålsformuleringarna – att det inte finns en motsvarande formulering i fråga om utlandsnärvaro för investeringsfrämjandet som det gör för exportfrämjandet – menade UD att anslagsändamålen av historiska skäl varit olika utförliga. UD framhöll att revisorerna tycker att det är ändamålsen- ligt och konstaterade att alla pengar inom Business därmed projektsätts och öronmärks för olika uppdrag. I de statliga uppdragen har med- len fördelats på olika kontor, och utlandskontoren vet exakt hur mycket resur- ser de har för export- respektive investeringsfrämjande räknat i timmar. Det är en avancerad ekonomistyrning av verksamheten som hämtats från konsult- branschen. UD framhöll att fördelen är att man håller isär pengarna, men att nackdelen blir en viss brist i flexibilitet. Om man skulle vilja lägga mer resur- ser på ett visst projekt så kan man inte det. Business beskrev i intervjun att investeringsfrämjandet är organi- serat på så vis att seniora rådgivare på huvudkontoret leder och samordnar projekt ute i världen. Det finns stora multimarketprojekt som knyter ihop ut- landet och , och i dessa ingår även regionala partner. Främjandet utgår från de branschspecifika investeringsfrämjandeområdena. Från har man satt ihop ett team med representanter på utvalda marknader, och i vissa större team som t.ex. inom livsvetenskap och ICT (informations- och kommu- nikationsteknologi) ingår även ett par regioner som är starka inom just dessa 157Sveriges , intervju . 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR Arbetet leds från men utförs tillsammans med målmark- naderna, vilket är marknader där det finns en stor potentiell kritisk massa av investerare inom det aktuella branschområdet. Business angav att man alltid har haft viss personal som investeringsfrämjandet köper in en andel av, t.ex. 30, , som en resurs ute på marknaden. Vid intervjutillfället fanns det tre sådana personer, varav en i som arbetar 50/50 med export och invest och som är anställd på Taiwankontoret men som invest ”köper in sig på”. I finns det två personer som delas mellan export- och investeringsfrämjandet. På vissa andra marknader har Business även köpt in externa konsulter för att de är experter på en bransch eller ett visst specifikt företag. Inom projektet har Business också avsatt medel för att kunna arbeta med fler marknader där man skapat s.k. lead genererings-projekt. I det arbetet har man utgått från en dialog med marknaderna, men också från en bedömning som Stockholmskontoret har gjort av vilka marknader de ser potential på. bedrev man därige- nom investeringsfrämjande med personal på plats på 17 marknader utöver de 7 där invest redan fanns representerat. Dessa projekt bedrevs på årsbasis, och då fick flertalet personer på respektive marknad uppdraget inom respektive investeringsområde att hitta och nå ut till investerare och generera fler kontak- ter. Business menade att det historiskt har varit väldigt mycket dedi- kerade resurser som arbetat med investeringsfrämjandet, men att man på se- nare tid driver ett initiativ – – som gör att de kan öppna upp för att utnyttja resurserna oavsett var de befinner sig någonstans, och då gör struk- turen och modellen som redan finns på plats att det är genomförbart. påbörjades med finansiering 2018 och .