urf · H7A5URF1 · 2020-02-19 00:00:00 — En anpassning av pensionssystem till en höjd pensionsålder Riksdagstryckeriet, , 2020 Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över vissa frågor som gäller riksdagsledamöternas rätt till ersättning. förordnades justitierådet som särskild utredare. Som experter förordnades verksjuristen , , tf. enhetschefen , , verksjuristen , , departementsrådet , , sektionschefen , , verksjuristen , , utredaren , och rättsliga experten , . Enhetschefen är sekreterare i utredningen. Utredningen ska under utredningsarbetet samråda med en referensgrupp bestående av riksdagsledamöter från samtliga riksdagspartier. I referensgruppen ingår (S), (M), (SD), (C), (V), (KD), (L) och (MP). Utredningen har antagit namnet Utredningen om riksdagsledamöternas ersättningar. I uppdraget ingår bland annat att överväga behovet av författningsändringar med anledning av Pensionsgruppens överenskommelse om en höjd pensionsålder och regeringens lagförslag i proposition 2018/19:133. I detta delbetänkande redovisar utredningen den del av uppdraget som avser frågan om en anpassning av åldersgränsen för uttag av ålderspension i pensionssystem till den beslutade höjningen av motsvarande åldersgräns i det allmänna pensionssystemet. Övriga frågor som omfattas av utredningens uppdrag kommer att behandlas i utredningens slutbetänkande som ska överlämnas . Utredningens uppdrag och arbete ............................................................... Det allmänna pensionssystemet............................................................. Beslut och administration............................................................... Förslagen i proposition 2018/19:133 och En höjd åldersgräns för uttag av ålderspension ................................... Riktålder för pension ........................................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till Direktiv till en särskild utredare att göra en översyn av vissa frågor som gäller riksdagsledamöternas ersättningar .............................................. Riksdagsstyrelsen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över vissa frågor som gäller riksdagsledamöternas rätt till ersättning. I uppdraget ingår att överväga behovet av författningsändringar med anledning av Pensionsgruppens överenskommelse om en höjd pensionsålder och lagförslagen i regeringens proposition 2018/19:133, bland annat den höjning av åldersgränsen för uttag av ålderspension inom det allmänna pensionssystemet från till som beslutat om. Denna del av uppdraget ska redovisas . I övrigt ska uppdraget redovisas . Utredningen föreslår att åldersgränsen för att få ta ut ålderspension inom pensionssystem, i likhet med vad som gäller inom det allmänna pensionssystemet , höjs från till . Utredningen föreslår vidare att lagändringen ska träda i kraft och att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för den som uppnår före ikraftträdandet. Förslag till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter Härigenom föreskrivs att 9 kap. 12 § lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter ska ha följande lydelse. En ledamot har rätt till ålderspens- En ledamot har rätt till ålderspens- ion tidigast från och med den månad ion tidigast från och med den månad då han eller hon fyller och då han eller hon fyller och längst till och med den månad då le- längst till och med den månad då le- Ålderspension som understiger 0,025 inkomstbasbelopp ska inte betalas ut. Tilläggsbelopp lämnas inte för tid före den månad då ledamoten fyller 65 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som uppnår före . 2 Utredningens uppdrag och arbete beslutade riksdagsstyrelsen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av vissa frågor som gäller riksdagsledamöternas rätt till ersättning. Direktiven finns i bilaga 1. I uppdraget ingår bland annat att överväga •behovet av författningsändringar till följd av Pensionsgruppens överenskommelse om en höjd pensionsålder och lagförslagen i regeringens proposition 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv •regleringen av ledamöternas rätt till traktamente, övernattningsboende och logiersättning •regleringen av medföljande resenärer och delade resor vid tjänsteresor •införandet av regler om preskription av anspråk på resekostnadsersättning, traktamente och arvode och •införandet av regler om återkrav och om sanktioner. Enligt direktiven ska samråd ske med en referensgrupp bestående av riksdagsledamöter från samtliga riksdagspartier. ska uppdraget redovisas när det gäller frågan om anpassning av ersättningslagen till en höjning av åldersgränsen för uttag av ålderspension. I övrigt ska uppdraget redovisas . Utredningen behandlar i detta delbetänkande frågan om åldersgränsen för uttag av ålderspension. Bakgrunden till uppdraget i den delen är att Pensionsgruppen träffade en överenskommelse som bland annat innebär att lägsta åldern för att kunna ta ut ålderspension successivt ska höjas med början och att det ska införas ett nytt åldersbegrepp i socialförsäkringsbalken, riktålder för pension, som pensionsrelaterade åldersgränser ska knytas till. Regeringen överlämnade propositionen 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv. I propositionen föreslås som ett första steg att vissa delar av Pensionsgruppens överenskommelse ska genomföras, bland annat att åldersgränsen för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan tas ut höjs från till och att begreppet riktålder för pension införs i socialförsäkringsbalken. biföll lagförslagen i propositionen. Lagändringarna trädde i kraft . Utredningen lägger i detta delbetänkande fram ett förslag till ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter som innebär att åldersgränsen för att få ta ut ålderspension inom pensionssystem höjs från till . Lagändringen föreslås träda i kraft . Utredningen har samrått med referensgruppen. 2 UTREDNINGENS UPPDRAG OCH ARBETE Utredningen har för avsikt att återkomma till frågan om vilka anpassningar införandet av en riktålder för pension kommer att kräva och övriga frågeställ- ningar som omfattas av uppdraget i slutbetänkandet. 3.1 Det allmänna pensionssystemet Det nuvarande allmänna pensionssystemet infördes genom lagändringar som trädde i kraft och det regleras i huvudsak i socialförsäkringsbalken. Ål- derspensionssystemet utgörs av inkomstgrundade pensionsförmåner och av ett grundskydd. Grundskyddet utgörs av garantipension och tilläggsförmånerna bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. De inkomstgrundade förmånerna är inkomstpension och premiepension. Den inkomstgrundade ålderspensionen baseras på individens samlade livsinkomst. en person har haft inkomst av anställning eller annat förvärvsarbete och varit försäkrad fastställs en pensionsgrundande inkomst (PGI). Pensionsrätten fastställs på av pensionsunderlaget upp till ett intjänandetak på 7,5 inkomstbasbelopp, varav ger rätt till inkomstpension medan berättigar till premiepension. Det finns ingen övre eller nedre åldersgräns för intjänande av pensionsrätt. Inkomstgrundad ålderspension betalas ut efter ansökan och tidigast (56 kap. 3 § socialförsäkringsbalken). Vid sidan av det allmänna pensionssystemet finns olika tjänstepensionssystem som grundas på kollektivavtal eller individuella avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare. Vissa grupper av statligt anställda har också rätt till tjänstepension med stöd av författning, exempelvis myndighetschefer. har det funnits olika pensionssystem för talmannen och ledamöter som komplement till det allmänna pensionssystemet. Det nuvarande pensionssystemet i infördes genom lagändringar som trädde i kraft och berättigar till ålderspension och sjukpension. Vissa efterlevande har också rätt till efterlevandepension. Talmannen omfattas av samma pensionsregler som ledamöterna. Pensionssystemet regleras i 9– 11 kap. lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (ersättningslagen). Motsvarande reglering fanns tidigare i lagen (1994:1065) om ekonomiska villkor för ledamöter (lag). Införandet av ersättningslagen innebar inga ändringar i sak i förhållande till lag utöver att det numera framgår av lagen att det är () som beslutar i frågor om ålderspension, sjukpension och efterlevandepension enligt ersättningslagen. Beslutanderätten följde tidigare av avtal mellan och . Bestämmelser om ålderspension finns i 9 kap. ersättningslagen. En ledamot har rätt till ålderspension om han eller hon tillgodoräknas pensionsrätt. Pensionsrätt tillgodoräknas en ledamot för som han eller hon har fått arvode eller sjukpension av . Ledamoten har rätt till ålderspens- ion tidigast från och med den månad då han eller hon fyller och längst till och med den månad då ledamoten avlider (9 kap. 12 § första stycket ersätt- Pensionsförmånerna tjänas in på samma sätt oavsett ålder och utan vare sig nedre eller övre åldersgräns. All uppdragstid ger rätt till pension och det finns inte någon viss minsta uppdragstid, vare sig totalt eller samman- Intjänandetiden är dock begränsad till . nas även efter det att ledamoten fyllt . I stället för att grunda pensionen som i det tidigare systemet får samtliga inkomster från betydelse för pensionsnivån. Ålderspension får inte betalas ut med talmansarvode, ledamots- arvode, arvode eller övergångsersättning enligt ledamots- Ålderspension kan alltså inte tas ut förrän ledamoten har lämnat upp- draget som ledamot eller EU-parlamentariker. Pensionsrätten för en månad utgör av den del av pensionsun- derlaget som inte överstiger 0,625 inkomstbasbelopp och av den del av underlaget som överstiger 0,625 men inte 2,5 inkomstbasbelopp. Pensionsunderlaget utgörs av talmansarvode, ledamotsarvode, tilläggsar- vode och vissa arvoden som räknas upp i 1 § 2 och 4 lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ. derspensionens storlek utgör summan av de pensionsrätter som till- godoräknas ledamoten, multiplicerat med 1,19. Varje pensionsrätt ska räknas om med förändringen av inkomstindex mellan det år pensionsrätten avser och det år ålderspensionen börjar betalas ut. Om ålderspensionen tas ut före den månad då ledamoten uppnår ål- der, en möjlighet som infördes genom reform av pens- ionssystem, ska pensionen enligt 9 kap. 9 § ersättningslagen minskas med för som återstår till den månad då ledamoten uppnår Görs det uppehåll i utbetalningen av ålderspension före den må- nad då ledamoten uppnår ska pensionen, när den åter betalas ut, minskas för som den har tagits ut. 2010 har bara någon enstaka tidigare ledamot tagit ut ålderspension före 65 års Bestämmelser om sjukpension finns i 10 kap. ersättningslagen. En ledamot har rätt till sjukpension för tid då han eller hon har rätt till hel sjukersättning eller hel aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken. Sjukpension lämnas längst till och med den månad då ledamoten fyller eller om ledamoten avlider , till och med den månad då dödsfallet inträffar. Underlaget för sjukpensionen är detsamma som för ålderspensionen. Bestämmelser om efterlevandepension finns i 11 kap. ersättningslagen. Efterlevandepension lämnas till efterlevande maka eller make och efterlevande barn till den som vid sin död var ledamot av eller fick ålderspension med visst belopp enligt ersättningslagen eller sjukpension enligt ersättningslagen. Efterlevandepension till maka eller make lämnas . Efterlevandepension till barn lämnas längst till och med den månad då barnet fyller . Underlaget för efterlevandepensionen är detsamma som för ålderspensionen. 3.2.4 Beslut och administration SPV beslutar i frågor om ålderspension, sjukpension och efterlevandepension enligt ersättningslagen. Verket sköter även administrationen av pensionerna enligt ett avtal mellan SPV och . Ålderspension kan tidigast betalas från och med den månad då ansökan kommer in till SPV. Ledamöter som lämnar innan de fyllt har under vissa förutsättningar rätt till avgångsförmån i form av inkomstgaranti eller ekonomiskt omställningsstöd. Inkomstgarantin gäller för ledamöter som valts in i före valet . Övriga ledamöter omfattas av det system med ekonomiskt omställningsstöd som infördes . Utbetalningstiden enligt det nya systemet är kortare än enligt det gamla systemet med inkomstgaranti. När en ledamot som inte uppnått lämnar har han eller hon rätt till stödåtgärder för att kunna återgå till förvärvsarbete, exempelvis coachning, karriärplanering och kompetensutveckling. Rätten till inkomstgaranti, ekonomiskt omställningsstöd och stödåtgärder för övergång till förvärvsarbete upphör i samband med att ledamoten fyller och därmed övergår till att omfattas av pensionssystem och det allmänna pensionssystemet. Pensionsgruppen är en arbetsgrupp som består av företrädare för de riksdagspartier som står bakom den pensionsöverenskommelse som ligger till grund för det nuvarande allmänna pensionssystemet. Pensionsgruppen leds av socialförsäkringsministern. kom Pensionsgruppen överens om ett antal åtgärder som syftar till att säkra långsiktigt höjda, hållbara och trygga pensioner. Överenskommelsen innebär bland annat att följande ändringar ska genomföras i det allmänna pensionssystemet: Lägsta åldern när det går att ta ut allmän ålderspension höjs –från 61 till 62 år –från 62 till 63 år –från 63 till . Det införs en riktålder för pension som andra pensionsåldersrelaterade åldersgränser ska knytas till. Även vissa åldersgränser i kringliggande trygghetssystem ska knytas till denna nya riktålder. 3.5Förslagen i proposition 2018/19:133 och ställningstagande remitterades departementspromemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem (Ds 2019:2) med lagförslag som syftade till att genomföra Pensionsgruppens överenskommelse. Regeringen överlämnade propositionen 2018/19:133 En riktålder för höjda pensioner och följsamhet till ett längre liv. I propositionen behandlas de delar av departementspromemorian som gäller . Regeringen föreslår bland annat att det ska införas ett nytt åldersbegrepp i socialförsäkringsbalken – riktålder för pension. Vissa förmåner och beräkningar som anges i socialförsäkringsbalken ska knytas till riktåldern. Riktåldern ska räknas fram genom att det till bastalet 65 läggs 2/3 av differensen mellan den återstående medellivslängden för befolkningen i närmast före det år då riktåldern värde för . Första gången ska riktåldern beräknas 2020 och tillämpas . Riktåldern ska därefter beräknas . Närmare bestämmelser om riktåldern ska lämnas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Riktåldern kommer således inte att framgå av lag. I propositionen finns en prognos för vad riktåldern kommer att vara –2052. För görs bedömningen att riktåldern kommer att vara med tillämpning . förväntas riktåldern med tillämpning . Vidare föreslår regeringen i propositionen att åldersgränsen för när inkomstgrundad ålderspension tidigast kan tas ut höjs från 61 till . Enligt lagförslaget ska äldre föreskrifter gälla för den som uppnår åldersgränsen före . Propositionen innehåller inga lagförslag som knyter samman de nya bestämmelserna om riktålder i socialförsäkringsbalken med någon pension eller annan förmån. Det finns inte heller några lagförslag som motsvarar Pensionsgruppens överenskommelse när det gäller . I propositionen sägs att regeringen återkommer med sådana lagförslag. pensionssystem berörs inte i propositionen. I departementspromemorian uttalas dock att även ersättningslagens åldersregler bör anpassas efter det faktum att den svenska befolkningen lever allt längre, att en sådan anpassning bör följa de utgångspunkter och principer som lagts fast genom Pensionsgruppens överenskommelse och att ersättningslagens åldersregler således bör ansluta till socialförsäkringsbalkens åldersbestämmelser, bland annat vad gäller riktåldern för pension (Ds 2019:2 s. 200 f.). ställde sig bakom regeringens lagförslag i ett betänkande (bet. 2019/20:SfU5). Utskottet uttalade bland annat följande (s. 8 f.). Utskottet anser att de föreslagna höjningarna av åldersgränserna är nödvändiga för att motverka trenden att allt fler tar ut pension tidigt som medellivslängden ökar. Utskottet ställer sig positivt till att riktåldern ska följa medellivslängdens utveckling med automatik. Eftersom riktåldern kommer att gälla först efter beräkningsåret finns det tillräckligt med tid för lagstiftaren att påtala och utvärdera oförutsedda situationer och eventuellt justera oönskade konsekvenser vid beräkningen av riktåldern. biföll propositionen (rskr. 2019/20:10). Lagändringarna trädde i kraft . Enligt övergångsbestämmelserna ska lagändringarna tillämpas första gången för förmåner som avser tid . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som uppnår åldersgränsen före . Utredningens förslag: Åldersgränsen för att kunna ta ut ålderspension inom pensionssystem höjs från till . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för en ledamot som uppnår före . 4.1 En höjd åldersgräns för uttag av ålderspension Som redovisats innebär pensionssystem att ålderspension normalt tas ut , men att det är möjligt att ta ut ålderspension redan . Även reglerna kring uttag av sjukpension i pensionssystem knyter an . Systemet med inkomstgaranti och ekonomiskt omställningsstöd är också anpassat att förmånerna betalas ut till och med den månad då ledamoten fyller . Detsamma gäller rätten till stödåtgärder för återgång till förvärvslivet, som upphör . Det finns alltså, liksom i det allmänna pensionssystemet, en stark 65-årsnorm på området. Detta kommer till uttryck i en rad olika bestämmelser i ersättningslagen, nämligen 9 kap. 9, 12 och 20 §§, 10 kap. 2 §, 11 kap. 1 §, 12 kap. 3, 5, 7 och 8 §§ och 13 kap. 3 §. Av riksdagsstyrelsens direktiv till utredningen framgår att regleringen i ersättningslagen av ledamöternas pensioner så långt som möjligt bör anpassas till kommande ändringar med anledning av Pensionsgruppens överenskommelse och regeringens lagförslag i propositionen 2018/19:133 och att utredningen ska ta fram förslag till lagändringar som en sådan anpassning kräver. Det finns enligt utredningens uppfattning också goda skäl för en sådan anpassning. En ordning med en lägre åldersgräns enligt pensionssystem än vad som gäller enligt det allmänna pensionssystemet är svår att motivera och skulle, mot bakgrund av vad socialförsäkringsutskottet uttalat i samband med höjningen av åldersgränsen enligt socialförsäkringsbalken, knappast heller främja trovärdigheten för pensionssystem och ersättningssystem i övrigt. Systemet för riksdagspensioner har dessutom även tidigare anpassats till ändringar av åldersgränser inom det allmänna pensionssystemet. Mot den bakgrunden föreslår utredningen att åldersgränsen för uttag av ålderspension i pensionssystem ska höjas till och således motsvara den åldersgräns som gäller enligt socialförsäkringsbalken . Det kräver en ändring i 9 kap. 12 § första stycket ersättningslagen. I 9 kap. 9 § ersättningslagen föreskrivs det att pensionsbeloppet ska minskas vid förtida uttag. Motsvarande procentsats gällde tidigare vid förtida uttag av tilläggspension. Det utgjorde skälet till att samma procentsats skulle gälla enligt pensionssystem (jfr 2009/10:RS1 s. 43). En höjning av åldersgränsen från till 62 kräver inte en ändring av procentsatsen. Inte heller av annat skäl bör procentsatsen ändras. Enligt utredningens uppfattning är det angeläget att åldersgränsen anpassas till vad som gäller enligt socialförsäkringsbalken . Mot bakgrund av den tid som krävs för det fortsatta lagstiftningsarbetet, dvs. remissbehandling, utarbetande av en framställning och utskottsbehandling, bedömer utredningen att lagändringen kan träda i kraft tidigast . Övergångsregleringen bör utformas på samma sätt som för motsvarande ändring i socialförsäkringsbalken. Det innebär att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för den som uppnått innan lagändringen trätt i kraft. Den som fyllt före ikraftträdandet kan således fortfarande ta ut ålderspension från den åldern även efter . har endast någon enstaka tidigare ledamot tagit ut ålderspension . Utredningen bedömer därför att den ändrade åldersgränsen inte kommer att ha några märkbara ekonomiska eller andra konsekvenser för enskilda eller det allmänna. 4.2 Riktålder för pension Införandet av begreppet riktålder i socialförsäkringsbalken kräver inga ändringar av reglerna i ersättningslagen om pensioner och avgångsförmåner. Ändringarna i socialförsäkringsbalken innebär bara att riktåldern så att säga har introducerats på pensions- och socialförsäkringsområdet genom att det i lagtexten anges att vissa förmåner och beräkningar som anges i balken ska knytas till riktåldern. Konsekvenserna inträder först när riktåldern genom lagändringar de facto knutits till respektive pension eller annan förmån, riktåldern gått . Som nämnts har regeringen ännu inte lagt fram sådana lagförslag. När så sker kommer motsvarande anpassningar att behöva göras i pensionssystem och system för avgångsförmåner. Det kan ske genom att det i tidigare nämnda bestämmelser i ersättningslagen hänvisas till riktåldern enligt socialförsäkringsbalken i stället för till nuvarande åldersgräns . Utredningen har för avsikt att återkomma till denna fråga i sitt slutbetänkande. Förslaget till lag om ändring i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter 9 kap. 12 § En ledamot har rätt till ålderspension tidigast från och med den månad då han eller hon fyller och längst till och med den månad då ledamoten avlider. Ålderspension som understiger 0,025 inkomstbasbelopp ska inte betalas ut. Tilläggsbelopp lämnas inte för tid före den månad då ledamoten fyller . Paragrafen innehåller bland annat bestämmelser om som ålderspension enligt pensionssystem kan betalas ut. Ändringen i första stycket innebär att åldersgränsen då en före detta ledamot tidigast kan ta ut ålderspension höjs från till . Övervägandena finns i avsnitt 4.1. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för den som uppnår före . I första punkten anges att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att äldre föreskrifter ska gälla för den som uppnår före ikraftträdandet. Den som fyller före kan alltså ta ut ålderspension även efter . Övervägandena finns i avsnitt 4.1. Direktiv till en särskild utredare att göra en översyn av vissa frågor som gäller riksdagsledamöternas ersättningar En särskild utredare tillkallas med uppdrag att göra en översyn av vissa frågor som gäller riksdagsledamöternas rätt till ersättning. I översynen ingår bl.a. att överväga behovet av författningsändringar till följd av Pensionsgruppens överenskommelse om en höjd pensionsålder •regleringen av ledamöternas rätt till traktamente, övernattningsboende och logiersättning •regleringen av medföljande resenärer och delade resor •införandet av regler om preskription av anspråk på resekostnadsersättning, traktamente och arvode •införandet av regler om återkrav och om sanktioner. Utredaren ska biträdas av experter och sekreterare. Samråd ska hållas med en referensgrupp bestående av riksdagsledamöter från samtliga riksdagspartier. Uppdraget ska, i fråga om en höjning av åldersgränsen för att ta ut ålderspension från 61 till , redovisas . I övrigt ska uppdraget redovisas . Enligt 5 kap. 2 § riksdagsordningen har en ledamot av rätt till arvode för sitt uppdrag av allmänna medel. Av paragrafen framgår vidare att närmare bestämmelser om arvode och ekonomiska villkor för ledamöter och ersättare finns i lag. Sådana bestämmelser finns i lagen (2016:1108) om ersättning till ledamöter (ersättningslagen) och riksdagsstyrelsens föreskrift och allmänna råd om tillämpningen av ersättningslagen (RFS 2016:5) (tillämpningsföreskriften). Det finns även bestämmelser om arvode och resekostnadsersättning till vissa befattningshavare i lagen (1989:185) om arvoden m.m. för uppdrag inom , dess myndigheter och organ (arvodeslagen).