rfr · H70WRFR5 · 2020-01-28 00:00:00 — An energy transition risk stress test for the financial system of the , Occasional Studies, vol. Artikeln använder sig av stresstester för att utveckla fyra scenarioanalyser med syfte att få en ökad förståelse för vad sårbarheter för klimatförändringar konkret kan leda till och hur de kan påverka finansmarknaden. Resultat av stresstesterna visar att finanssektorn kan minska sårbarheten genom att inkludera energiomställningsrisker i sina beräkningar. Dessutom pekar artikeln på behovet av att utveckla nya analysmetoder som utgår från större tillgång till data, som gör bättre beräkningar av ev. vinster för industrisektorn och som fångar in indirekta effekter. Battiston, , (2018). Financial networks and stress testing: Challenges and new research avenues for systemic risk analysis and financial stability implications, , vol. Författarna beskriver att nätverksmodeller, stresstestmetoder och system för bedömning av kommande finansiella kriser är relevanta för både forskare och praktiker. Artikeln diskuterar nya kunskaper som utvecklas med anledning av de ovanstående metoderna. Artikeln tar även upp vissa konkreta tillämpningsområden vad gäller finansiell stabilitet och makrotillsynspolitik. Slutligen illustrerar författarna nya möjliga forskningsmetoder för att ta itu med de frågor som är obesvarade, bl.a. multiplex teknologi, stora finansiella data och klimatfinansiering. , (2018). Money, Finance and Climate: The Elusive for a Truly Integrated Assessment Model, Comparative Economic Studies vol. Artikeln framhåller att de befintliga modellbaserade analyser som används för att fastställa kostnadseffektiva strategier för att uppfylla klimatmål inte brukar ta hänsyn till den finansiella sektorn. Författaren diskuterar vidare de potentiella effekterna av klimatpolitiken på finanssektorn. Han visar hur strukturella faktorer i den finansiella sektorn påverkar anpassningen till en ekonomi med låga koldioxidutsläpp. Esposito, L., Mastromatteo, G. & Molocchi, A. (2018). Environment – riskweighted assets: allowing banking supervision and green economy to meet for good, , vol. Artikeln diskuterar kopplingen mellan klimatförändringar och finansiell instabilitet och föreslår en förstärkning av regleringen och tillsynen av banker och kreditmarknadsföretag för att bättre ta hänsyn till klimatriskerna i värderingen av kapitalkrav. I artikeln presenteras nya metoder för att beräkna riskerna. Slutligen tillämpar författarna de föreslagna metoderna på och visar hur verktyget kan hjälpa bankerna att ta hänsyn till klimatrisker när de beräknar sina kreditkrav utan att detta behöver påverka banksystemet på ett negativt sätt. Stolbova, V., Monasterolo, I. & Battiston, S. (2018). work Approach to Climate Policy Evaluation, Ecological Economics, vol. Befintliga metoder för att bedöma de ekonomiska effekterna av klimatpoliti- ken tenderar att förbise den finansiella sektorn för att i stället fokusera enbart på det berörda politiska området. Dessa metoder tar alltså inte hänsyn till in- direkta effekter som orsakas av olika sektorers ömsesidiga påverkan. utvecklar därför en ny metod som utgår från finansiella nätverk och som möj- liggör en komplett analys av de effekter som orsakas av klimatpolitiken. toden tillämpas på data som berör euroområdet för att identifiera kopplingar mellan den finansiella sektorn och den reala ekonomin. Genom att fokusera på klimatpolitiska åtgärder som orsakar obalans för banksektorn eller för icke- finansiella företag, analyserar författarna hur negativa effekter på finanssek- torn påverkar den reala ekonomin vidare. Syftet är att ge en bättre förståelse när det gäller den dynamiska utvecklingen av finansiella kriser. 4.2.5 Forskning publicerad 2019 Dikau, , (2019). Mandates, Sustainability Objectives and the Promotion of , , nr 222, . Artikeln diskuterar klimatförändringar och centralbankernas uppdrag. Författarna menar att klimatrisker kan komma att påverka centralbankernas kärnuppdrag vad gäller t.ex. finansiell stabilitet. Centralbankerna borde därför integrera klimatrelaterade fysiska risker och omställningsrisker i sitt arbete för att på ett effektivt sätt kunna säkerställa makroekonomisk stabilitet. Battiston, (2019). The importance of being forward‑looking: managing financial stability in the face of climate risk, , nr 23. Författaren konstaterar att relationen mellan klimatförändringar och finansiell risk har fått mycket uppmärksamhet och att det nu råder allt större enighet om att riskerna är påtagliga. Stora delar av både det privata och det offentliga kapitalet är dock enligt artikeln inte anpassat till de klimatmål som antagits i , vilket kan innebära risker för de finansiella institutionerna. En anledning till att det är svårt att bedöma och hantera klimatrelaterade finansiella risker är att riskerna är endogena och att antalet tänkbara scenarier är stort. De data som behövs för att kunna hantera finansiella klimatrisker är komplexa och splittrade. Dessa data är dock nödvändiga för att omvandla klimatrelaterad information till priser. Därför borde det enligt författaren finnas någon myndighet på EU-nivå med ansvar för att samla, kvalitetssäkra och tillgängliggöra klimatrelevant data. Nieto, (2019). Banks, climate risk and financial stability, nancial Regulation and Compliance, vol. Artikeln kvantifierar den större risk som ökade klimatförändringar innebär för banker. 36 Se not i avsnitt 3.2.2. , , , och . Hon menar att risken är störst i där den beräknas vara av landets banktillgångar och minst i där den uppskattas till av landets banktillgångar. Enligt författaren är möjligheterna att bedöma de risker som uppstår i och med övergången till en koldioxidsnål ekonomi otillräckliga. Det beror bl.a. på att befintlig statistik inte används och att tillsynsmyndigheternas styrverktyg inte internaliserar miljörisker i tillräckligt hög grad. Dunz, N., Naqvi, A. & Monasterolo, I. (2019). Climate transition risk, climate sentiments, and financial stability in a stock-flow consistent approach, Working Paper Series, vol. Ar- tikeln handlar om olika politiska verktyg för att nå klimatmål. Den beskriver att det finns en ökad medvetenhet om att det krävs stabila politiska åtgärder för att anpassa ekonomin till olika klimatmål. Två förslag har varit en global koldioxidskatt och lättnader för bankerna i och med (alltså att ge bankerna en rabatt när de lånar ut till gröna investeringar). Författarna menar dock att kunskapen är begränsad om i vilken utsträckning dessa två åtgärder skulle kunna underlätta gröna investeringar eller innebära en ny risk för den finansiella stabiliteten, och artikeln syftar till att fylla en del av det kunskapsgapet. Författarnas modell visar att en koldioxidskatt skulle vara mer effektiv för att skapa grön utlåning från banker och gröna företagsinvesteringar. Kortsiktiga negativa effekter på BNP-tillväxten och den finansiella stabiliteten kan dock uppstå beroende på hur åtgärderna införs. Om bankerna har en positiv inställning till nya åtgärder kan riskerna för den finansiella stabiliteten i samband med övergången till en koldioxidsnål ekonomi dock minskas. Monasterolo, I., Roventini, A. & Foxon, T.J. (2019). Uncertainty of climate policies and implications for economics and finance: An evolutionary economics approach, Ecological Economics, vol. Författarna anser att traditionella riskmodeller för klimatekonomi och finansiella risker inte räcker till för att ta hänsyn till klimatmässiga risker eller de möjligheter som uppstår i samband med klimatanpassningen. De argumenterar för att det finns ett akut behov av nya modeller som kan omfamna de osäkerheter och den komplexitet som är förknippad med klimatpåverkan och hanteringen av klimatförändringarna. Farbotko, (2019). Global financial stability, rapid transition to a lowcarbon economy and social : can climate-related financial risk disclosure do it all? Australian Geographer, vol. Artikeln beskriver att det på högsta nivå i den globala ekonomiska makten finns påtaglig oro för att nästa globala finansiella kris kommer att ha klimatrelaterade orsaker. Lösningen sägs ofta vara att klimatriskerna diskuteras öppet med argumentet att det kan förhindra marknadschocker och uppmuntra tillväxten inom marknader för hållbarhet. Författaren är dock tveksam till detta. (2019). Climate Change and the , nr 1. Ett ökat antal klimatrelaterade väderincidenter kan enligt författaren få konsekvenser för priserna på tillgångar, huspriser och kreditrisker. Likaså kan priserna på försäkringar och vad försäkringarna täcker komma att förändras. Övergången till en klimatsnål ekonomi via högre skatter på koldioxid kommer att kräva investeringar från hushåll, företag och den offentliga sektorn. Om förändringarna går för långsamt kommer kraftiga åtgärder att bli nödvändiga, vilket innebär risker för den finansiella stabiliteten. Enligt författaren måste verka för att de finansiella riskerna hanteras genom att förstärka det finansiella systemets motståndskraft. måste också se till att finansiella företag fångar upp klimatförändringar i sina strategiska och finansiella planer så att konsumenterna får tillräcklig information för att kunna göra bedömningar av de finansiella risker som uppstår med anledning av klimatförändringarna. D', , (2019). Fostering green investments and tackling climate-related financial risks: Which role for macroprudential policies? Ecological Economics, vol. Artikeln redovisar den växande litteraturen kring klimatförändringar och finansiella risker. Genom att analysera olika studier drar författarna slutsatsen att myndigheter med ansvar för makrotillsyn har möjlighet att hantera klimatförändringar genom att fastställa klimatanpassade lånevillkor. Aglietta, , Étienne (2016). Climate and Finance Systemic Risks, more than an Analogy? The Climate Fragility Hypothesis, CEPII Working Paper, nr 2016-10, Centre d’Etudes Prospectives et d’Informations Internationales. Anagnostopoulos, (2018). Fintech and regtech: Impact on regulators and banks, , vol. Anyfantaki, (2016). The Evolution of (Fintech), , 2016. , D. W., Barberis, J. & , R. (2017). FinTech, RegTech, and the Reconceptualization of Financial Regulation, ternational and Business, 37 (3). Azarenkova, G., Shkodina, I. & Samorodov, B. (2018). The influence of financial technologies on the global financial system stability, Innovations, 2018:15. −Baselkommittén (2017). Sound Practices: Implications of fintech developments for banks and bank supervisors. −Baselkommittén (2018). Cyber-resilience: range of practices. −Baselkommittén (2019). Designing a treatment for crypto-as- sets. −Committee on Payments and Or- ganization of Securities Commissions (2016). Guidance on cyber resilience for financial market infrastructures. −Committee on Payments and Market Infrastructures, G7 & IMF (2019). Investigating the impact of global stablecoins. −Committee on Payments and (2018). Central bank digital currencies. −Committee on (2017). FinTech credit – market structure, business models and financial stability implications. (2017). ’s response to climate change, Quarterly Bulletin 2017 Q2. −(2018). Could a cyber-attack cause a systemic impact in the financial sector? −(2019). Systemic Risk Survey. Survey Results 2019 H1. −(2019). The Future of Finance. Review on the outlook for the UK financial system: what it means for . 2019/20:RFR5 KÄLLFÖRTECKNING Barrdear, , (2016). The Macroeconomics of Central- Bank-Issued Digital Currencies, nr 605. Batten, (2018). Climate change and the macro-economy: a critical review. Batten, S., Sowerbutts, R. & , T. (2016). Let’s talk about the weather: the impact of climate change on central banks. Battiston, , (2018). Financial networks and stress testing: Challenges and new research avenues for systemic risk analysis and financial stability implications, , vol. Battiston, (2019). The importance of being forward‑looking: managing financial stability in the face of climate risk, Banque de , nr 23. Battiston, S., Mandel, A. & Monasterolo, I. m.fl. (2017). A climate stress-test of the financial system, Nature Climate Change, vol. Bayle de , (2019). The Eurosystem’s cyber resilience strategy for financial market infrastructures, : A , vol. 2, nr 4, 2019. Bazarbash, (2019). FinTech in Financial Inclusion: Learning Applications in Assessing , IMF Working paper WP/19/109. Belke, , (2019). From cash to central bank digital currencies and cryptocurrencies: A balancing act between modernity and monetary stability, Economic Papers 816. , , (2019). Understanding Technological Change in through Infrastructures. Introduktion till specialnummer (The Changing Technological Infrastructures of Global Fi- nance), Review of International Political Economy 2019:26. Bertsch, , (2019). Fintech-krediter: internetbaserade låneplattformar i och världen, och valutapolitik 2019:2. Bishop, (2018). Investing in the future: why the SEC should require a uniform climate change disclosure framework to protect investors and mitigate U.S. financial instability, Environmental vol. , , (2017). & Financial Stability: How cyber-attacks could materially impact the global financial system, . Boissinot, J. Doryane, H. & , L. (2015). Finance and climate: The transition to a low-carbon and climate-resilient economy from a financial sector perspective, : Financial Market Trends Volume 2015/1. Bouveret, (2018). Cyber Risk for the Financial Sector: A Framework for Quantitative Assessment, IMF Working Papers 18/143. Campiglio, E., Dafermos, Y. & Monnin, P. m.fl. (2018). Climate change challenges for central banks and financial regulators, Nature Climate Change, vol. Carbone, S., Giuzio, M. & Mikkonen, K. (2019). Climate risk-related disclosures of banks and insurers and their market impact, Financial Stability Re- view. Chimienti, M.T., Kochanska, U. & Pinna, A. (2019). Understanding the crypto-asset phenomenon, its risks and measurement issues, ECB Economic Bulletin nr 5/2019. , (2017). Climate Change and Financial Instability: Risk Disclosure and the Problematics of Neoliberal Governance, of Geographers, vol. Claessens, S., Frost, J. & , G. m.fl. (2018). Fintech credit markets around the world: size, drivers and policy issues, , . , P., , W. & McDaniels, J. m.fl. (2019). Turning up the heat – climate risk assessment in the insurance sector, FSI Insights on policy implementation nr 20, 2019. Corbet, Shaen & Gurdgiev, (2017). Financial Digital Disruptors and Cyber-Security Risks: Paired and Systemic, , vol. 1, 2017. Corbet, Shaen & Gurdgiev, (2019). What the hack: Systematic risk contagion from cyber events, Analysis, 2019. Crisanto, Prenio, Jermy (2017). Regulatory approaches to enhance banks' cyber-security frameworks, FSI Insights nr 2. den Haan, W., Ellison, M. & Ilzetzki, E. m.fl. (2017). Economists relaxed about Bitcoin: New CFM-CEPR expert survey on cryptocurrencies, the financial system, and economic policy, The CAGE Background Briefing Series nr 88, 2017. D', , (2019). Fostering green investments and tackling climate-related financial risks: Which role for macroprudential policies? Ecological Economics, vol. Dafermos, Y., Nikolaidi, M. & Galanis, G. (2018). Climate Change, Financial Stability and Monetary Policy, Ecological Economics, vol. 2019/20:RFR5 KÄLLFÖRTECKNING (2017). Banker fra over 100 lande betalinger via Kronos, Analyse nr 19. −(2017). Cyberrobusthed i den finansielle sektor. −(2017). Digitale centralbankpenge i ? Analyse nr 28. −(2019). Klimaforandringer kan smitte af på den finansielle stabilitet, Analyse nr 26 2019. −(2019). Overvågning af den finansielle infrastrukturen. Dermine, (2016). Digital banking and market disruption: a sense of déjà vu?, Banque de 2016. , , , , , , (2016). ‘Climate value at risk’ of global financial assets, Nature Climate Change, 6(7), 676. Dikau, , (2019). Mandates, Sustainability Objectives and the Promotion of , , nr 222, . Dow, (2019). Monetary Reform, , and Digital Currencies, , vol. Ducas, , (2017). The security and financial implications of blockchain technologies: Regulating emerging technologies in , , vol. Dunz, N., Naqvi, A. & Monasterolo, I. (2019). Climate transition risk, climate sentiments, and financial stability in a stock-flow consistent approach, Working Paper Series, vol. , (2018). Money, Finance and Climate: The Elusive for a Truly Integrated Assessment Model, Comparative Economic Studies vol. Esposito, L., Mastromatteo, G. & Molocchi, A. (2018). Environment – riskweighted assets: allowing banking supervision and green economy to meet for good, , vol. (2018). Handlingsplan för finansiering av hållbar tillväxt, COM(2018) 97. −(2018). Handlingsplanen för fintech – ett viktigt steg mot en mer konkurrenskraftig europeisk finanssektor, COM(2018) 109 slutlig. −(2018). Förslag till och Rådets förordning om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar, COM(2018) 353 slutlig. −(2018). Förslag till och Rådets förordning om information som ska lämnas avseende hållbara investeringar och hållbarhetsrisker, och om ändring av direktiv (EU) 2016/2341, COM(2018) 354 slutlig. −(2018). Förslag till och Rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2016/1011 avseende referensvärden för koldioxidsnåla investeringar och för klimatpositiva investeringar, COM(2018) 355 slutlig. −(2019). Riktlinjer för icke-finansiell rapportering. Tillägg avseende rapportering av klimatrelaterad information, 2019/C 209/01. on sustainable finance (2018). Financing a Sustainable European Economy. Europeiska bankmyndigheten (2017). Discussion Paper on the 's approach to financial technology (FinTech), /DP/2017/02. (2019). Supervision: Risk Assessment for 2019. −Crypto-Assets Task Force (2019). Crypto-Assets: Implications for financial stability, monetary policy, and payments and market infrastructures, ECB Occasional Paper Series nr 223. (2016). Too late, too sudden: Transition to a low-carbon economy and systemic risk, Reports of . −(2019). Annual Report 2018. for Cybersecurity (2016). Improving information security in the financial sector. Farbotko, (2019). Global financial stability, rapid transition to a lowcarbon economy and social : can climate-related financial risk disclosure do it all? Australian Geographer, vol. , M., , M. & Papaioannou, M. m.fl. (2016). After : Fiscal, Macroeconomic and Financial Implications of Global Climate Change, IMF Staff Discussion Notes nr 16/01. , Office of the Comtroller of the Currency och Securities and Exchange Commission (2013). Interagency Paper on Sound Practices to Strengthen the Resilience of the U.S. Financial Action Task Force (2019). Guidance for a Risk-Based Approach to and Providers. (2016). into Resilient Finance. Possible Measures of Non-Cash Collateral Re-Use. −(2017). Stocktake of Publicly Released Cybersecurity Regulations, Guidance and Supervisory Practices. −(2017). Artificial intelligence and learning in financial services. Market developments and financial stability implications. −(2017). Financial Stability Implications from FinTech. Supervisory and Regulatory Issues that ’ Attention. 2019/20:RFR5 KÄLLFÖRTECKNING −(2018). Report to the G20 on work by the FSB and stand- ard-setting bodies. −(2018). Potential channels for future financial stability implication. −(2019). Crypto-assets: Work underway, regulatory approaches and potential gap. −(2019). Cyber Incident Response and Recovery. Progress Report to the Ministers and Governors. −(2019). Regulatory issues of stablecoins. −(2019). FinTech and market structure in financial services: Market developments and potential financial stability implications. −(2019). Decentralised financial technologies: Report on financial stability, regulatory and governance implications. −(2019). Third-party dependencies in cloud services: Considerations on financial stability implications. −(2019). BigTech in finance: Market developments and potential financial stability implications. & Commissions (2016). in Securities Markets – Perspective. (2016). Klimatförändringar och finansiell stabilitet. −(2017). Myndighetens roll kring innovationer. −(2017). Tillsynen över bankerna. Finanstilsynet (2018). Strategi for den finansielle sektors cyberog informationssikkerhed 2019–2021. −(2019). Riskand vulnerability report 2018. (2018). Banks årsberättelse 2018. (2018). Nordic banks go digital, 2018:2. FOI (2019). Kryptomaskar och deras konsekvenser. Åtgärder för cybersäkerhet utifrån fallen WannaCry och NotPetya. G20 (2019). G20 Leaders’ Declaration. (2016). G7 Fundamental Elements of Cybersecurity for the Financial Sector 2016. −(2017). G7 Fundamental Elements for Effective Assessment of Cybersecurity 2017. Giuzio, M., Krusec, D. & Levels, A. m.fl. (2019). Climate change and financial stability, nr 1 2019. (2018). The Financial Sector’s Vulnerabilities, Villains, and Options for Defense. Military Cyber Affairs: vol. , , Krusell, Per & , (2019). The Consequences of Uncertainty: Climate Sensitivity and Economic Sensitivity to the Climate, Riksbank Working Paper Series nr 369. He, m.fl. (2017). Fintech and : Initial Considerations, IMF Staff Discussion Notes 17/05. Healey, m.fl. (2018). The Future of Financial Stability and Cyber Risk. Affairs, /. Healey, J., Mosser, P. & Rosen, K. m.fl. (2018). The Future of Financial Stability and Cyber Risk, /Affairs, . , (2018). FinTech and the Remaking of Financial Institutions, . IMF (2019). Fintech: The Experience so Far. −(2019). Fiscal Monitor Reports. Fiscal Monitor: How to Mitigate Climate Change. −(2019). Global Financial Stability Reports. Lower for Longer. IMF & (2018). The Fintech Agenda: Chapeau Paper. (2019). Climate-related Financial Disclosures: Examples of Leading Practices in TCFD Reporting by . −(2019). in Focus: Climate change: a core financial stability risk. Commissions (2017). Research Re- port on (Fintech). Jachnik, R., Mirabile, M. & Dobrinevski, A. (2019). Tracking finance flows towards assessing their consistency with climate objectives. Juks, (2018). När en digital centralbanksvaluta möter privata pengar: en e-kronas effekter på bankerna, Penning- och valutapolitik 2018:3. Julapa, Jagtiania & , (2018). Fintech: The Impact on Consumers and Regulatory Responses, 2018:100. & Wetherilt, (2019). Some Principles for Regulating Cyber Risk, AEA Papers & Proceedings, . , E., Kaffenberger, L. & , C. (2017). Cyber Risk, Market Failures, and Financial Stability, IMF Working Paper 17/185. Krogstrup, , (2019). Macroeconomic and financial policies for climate change mitigation: A review of the literature. Working paper nr 140, 2019. 2019/20:RFR5 KÄLLFÖRTECKNING Kumhof, , (2018). Central bank digital currencies – design principles and balance sheet implications, nr 725. Käfer, (2017). Peer-to-Peer Lending – A (Financial Stability) Risk Perspective, Review of Economics 69 (1). Lai, , (2017). Fragility – Focusing on , Working Paper, 2017. (2019). Climate Change and the , nr 1. Lukonga, Inutu (2018). Fintech, Inclusive Growth and Cyber Risks: A Focus on the MENAP and CCA Regions, IMF Working Paper nr 18/201. , , (2016). Potential Impact of Climate Change on Financial Market Stability, German Federal . Mandeng, Ousemene (2018). Cryptocurrencies, monetary stability and regulation. ’s nineteenth century private banks of issue, LSE In- stitute of Global Affairs, 2018. , S., Campiglio, E. & Zenghelis, D. (2017). The climate impact of quantitative easing, on Climate Change and the Environment. Minto, A., Voelkerling, M. & , M. (2017). Separating apples from : identifying threats to financial stability originating from FinTech, , vol. 12, nr 4. Mnohoghitnei, I., Scorer, S. & Shingala, K. m.fl. (2019). Embracing the promise of fintech, 2019 Q1. , , Kourosh (2016). How Wise Are Crowd? A Comparative Study of Crowd and Institutions in Peer-to-Business Online Lending Markets, for Science and Innovation Studies (CESIS) Electronic Working Paper Series nr 450. Monasterolo, I., Battiston, S. & Janetos, A. m.fl. (2017).