urf · H8A5URF1 · 2020-09-24 00:00:00 — I direktiven anförs att riksdagsöversyn ska överväga om andra än riksdagsledamöter ska kunna tilldelas en riksdagsmedalj om det finns särskilda eller synnerliga skäl. En tanke med detta är att uppmärksamma personer som har gjort stora tjänster utöver vad som förväntas. För ledamöter är frågan om de ska få medalj efter att ha varit ledamot och eventuellt om de som har haft tyngre uppdrag ska få en större storlek, men för andra än ledamöter är tanken att det inte ska vara någon automatik i utdelandet. Det handlar alltså inte om att uppmärksamma lång och trogen tjänst utan någon som har gjort tjänster utöver vad som kan förväntas. (Anställda i Riksdagsför- valtningen omfattas av reglerna om För nit och redlighet i rikets tjänst [] och under t.ex. 2019 var det ett tiotal personer i som fick .) Det kan konstateras att det förekommer att kungens medaljer delas ut till personer som har varit anställda i . De fyra riksdagsdirektörerna un- der perioden –2018 har fått H.M. Konungens medalj: •Riksdagsdirektör , tolfte storleken i Serafimerordens band, 2014 För värdefulla insatser inom svenskt rättsväsende och samhällsliv •Riksdagsdirektör , tolfte storleken i Serafimerordens band, 2005 För betydelsefulla insatser för riksdag •Riksdagsdirektören , tolfte storleken i Serafimerordens band, 1993 •Riksdagsdirektör , tolfte storleken i Serafimerordens band, 1988 Vidare har tre kanslichefer vid utskott fått H.M. Konungens medalj . kanslichef , tolfte storleken i högblått band, 2019 För framstående insatser inom svenskt rätts- och utredningsväsende •Kanslichef , åttonde storleken i Serafimerordens band, 2006 För viktiga insatser i riksdags utskottsverksamhet •Kanslichef , åttonde storleken i Serafimerordens band, 2001 För betydelsefulla insatser för det svenska utbildningsväsendet Kanslichef , kammarkansliet, fick 2000 H.M. Konungens medalj i tolfte storleken i högblått band. Motiveringen var ”För betydelsefulla insatser för ”. Vidare kan nämnas att , som var kanslichef för kammarkans- liet före Thyblad, 1996 fick i åttonde storleken av regeringen med motiveringen: ”Mångåriga och förtjänstfulla insatser som kyrkomötets sekre- terare”. står dock med titeln f.d. kammarrättsråd i regeringens förteck- ning över medaljörer. Det förekommer alltså att betydelsefulla insatser i av andra än ledamöter uppmärksammas genom i första hand H.M. Konungens medalj. (Det finns för övrigt en anställd i som fick medalj – För berömliga gärningar, femte storleken – av regeringen , året innan hon började i , för att tillsammans med två andra personer ha förhindrat en allvarlig trafikolycka genom att stoppa en buss sedan föraren drabbats av sjukdom.) Det förekommer också att riksdagsledamöter får H.M. Konungens medalj, och att just titeln riksdagsledamot (eller f.d.) används, t.ex.: riksdagsledamoten , åttonde storleken i Serafimeror- dens band, 2007 •Riksdagsledamoten , åttonde storleken i Serafimeror- dens band, 2006 •Riksdagsledamoten , åttonde storleken i Serafimerordens band, 2006 •Riksdagsledamoten , åttonde storleken i Serafimerordens band, 2005 •Riksdagsledamoten , åttonde storleken i Serafimerordens band, 2002 •Riksdagsmannen , åttonde storleken i Serafimerordens band, 2002 21.7 Reglering av medalj Utdelandet av medalj är oreglerat. Utredningen ska överväga en reglering av när en riksdagsmedalj kan och bör delas ut samt på vilket sätt det i så fall ska ske. Utredningen ska även ta fram ett förslag till reglering. Som en bakgrund redovisas här vissa bestämmelser om talmannen, riksdagsstyrel- sen och . Av 4 kap. 2 § RF framgår att inom sig för varje valperiod väljer en talman samt en förste, en andre och en tredje vice talman. Med regeringsform fick talmannen en stärkt ställning och nya viktiga funktioner (, Grundlagarna [2019], kommentaren till 4 kap. 2 § RF). Den stärkta ställningen markerades redan med enkammarsystemets införande 1971, då talmannen ensam blev främsta företrädare; tidigare hade det funnits två kamrar och två jämställda talmän. Talmannen har ett antal uppgifter enligt regeringsformen och riksdagsordningen. Grundlagbered- ningen anförde att det yttersta ansvaret för riksdagsarbetets planläggning och bedrivande liksom tidigare borde ligga hos talmannen. Talmannen har vidare, enligt Grundlagberedningen, det främsta ansvaret för förbindelser med andra länders parlament, och det vilar på honom att i detta och andra sammanhang att utåt representera (SOU 1972:15 s. 251). Talmannen eller, i hans eller hennes ställe, någon av de vice talmännen le- der riksdagsarbetet (4 kap. 2 § RO). Talmannen samråder med gruppledarna om arbetet i kammaren i enlighet med bestämmelser i riksdagsordningen (4 kap. 3 § RO). Talmannen är vidare ordförande för riksdagsstyrelsen som leder och överlägger om planeringen av riksdagsar- betet (tilläggsbestämmelse 4.4.1 RO). I 14 kap. 2 § RO anges att ska ge stöd till arbetet i kammaren, utskotten och samt bistå ledamöter och organ med sakuppgifter för riksdagsarbetet. I 1 § lagen (2011:745) med instruktion för anges att är en myndighet under med uppgift att bi- träda . ska tillhandahålla resurser och service för talmannens, kammarens, utskottens och övriga riksdagsorgans verksamhet samt för riksdagsledamöterna och partikanslierna. Enligt 8 kap. 13 § RF kan bemyndiga myndigheter att meddela föreskrifter som avser förhållanden inom eller dess myn- digheter. får inom sitt verksamhetsområde meddela fö- reskrifter (7 § 5 lagen med instruktion för ). Riksdags- styrelsen och riksdagsdirektören beslutar således om föreskrifter, som publi- ceras i en gemensam nummerserie. 21.8Utredning under regeringen om offentliga belöningssystem m.m. – gav regeringen i uppdrag åt en parlamentariskt sammansatt kommitté att göra en översyn av det offentliga belöningssystemet och de all- männa flaggdagarna samt att överväga utformningen av anslag till hovet. En bakgrund till utredningen är ett tillkännagivande från , på förslag av , om att en parlamentariskt sammansatt kom- mitté, efter valet , ska få i uppdrag att göra en över- syn av det offentliga belöningssystemet (bet. 2017/18:KU28 punkt 1). De relevanta delarna av utredningens direktiv är följande (dir. 2019:76): Regeringen anser att det finns ett behov av att göra en bred och samlad översyn av det offentliga belöningssystemet med inriktningen att ska få ett modernt och sammanhängande system för belöning av såväl svenska som utländska medborgare för bl.a. viktiga samhällsinsatser. En parlamentariskt sammansatt kommitté bör ges i uppdrag att göra en sådan översyn. Översynen ska omfatta såväl ordensväsendet som medaljväsendet, in- klusive regeringens och belöningsmedaljer, utmärkelserna Professors namn och För nit och redlighet i rikets tjänst lik- som Försvarsmaktens, och andra förvaltningsmyndig- heters medaljer. I uppdraget ingår också att ta ställning till om en ny rege- ringsmedalj bör instiftas för särskilt berömvärda internationella insatser till förmån för dem som ingår i internationella insatser som deltar i och vilka villkor som i så fall bör gälla för tilldelning av medaljen. Över- synen ska beakta de kungliga medaljerna. Översynen ska bedrivas med den inriktningen att statsanställda inte ska tilldelas belöning på det automatiska sätt som skedde före reformen av det offentliga belöningssystemet. En annan utgångspunkt för kommittén ska vara att politiskt förtroendevalda och politiskt anställda i denna egenskap inte ska tilldelas belöning som uppdraget eller anställningen pågår. Beslut om ordensutmärkelser ska även fortsättningsvis meddelas av Kungl. och, förutom då tilldelning sker till medlemmar i det svenska kungahuset, på förord av regeringen. När det gäller principer för tilldelning av belöningar ska kommittén väga in jämställdhets- och mång- faldsaspekter. Vid sidan av kommitténs arbete ska företrädare för kommittén samråda med Kungl. om ändringar i ordnarnas stadgar i syfte att ta fram stadgar för och Svärdsorden, anpassa stadgarna för Nord- stjärneorden till att dess utmärkelser ska kunna tilldelas svenska medbor- gare och överväga vilka grader det ska finnas inom de befintliga ordnarna och hur ordnar ska få bäras. I samrådet ska även tillämpningen av möjlig- heten att dra tillbaka en ordensförläning ingå. Det ingår inte i kommitténs uppdrag att ta ställning till den närmare regleringen kring ordnarna som följer av ordnarnas stadgar. •kartlägga formerna för tilldelande av regeringens och förvaltnings- myndigheternas olika offentliga belöningar och ta ställning till om dessa bör ändras, •undersöka möjligheterna för medborgare att nominera individer för offentlig belöning och ta ställning till om dessa möjligheter bör ut- vidgas, •undersöka och redovisa vilka ändringar av ordenskungörelsen som behövs för att återuppta tilldelandet av utmärkelser inom och Svärdsorden och för att utmärkelser inom dessa ordnar och inom ska kunna tilldelas svenska medborgare, •ta ställning till om en ny belöningsmedalj för särskilt berömvärda internationella insatser bör instiftas i relation till att utdelandet av utmärkelser inom Svärdsorden återupptas, och •lämna de författningsförslag som kommittén bedömer vara motive- rade. Två andra frågor för utredningen rör de allmänna flaggdagarna samt utform- ningen av anslag till hovet. Utredningen har antagit namnet För- tjänstutredningen. Uppdraget ska redovisas . riksdagsöversyn har varit i kontakt med . I betänkande 2018/19:KU18 behandlades en kommittémotion av m.fl. (L) om dels inrättande av en hedersmedalj för internationell insats att tilldelas den som vid en internationell insats med fara för eget liv gjort en särskilt berömlig gärning, dels inrättande av en hedersmedalj för civil insats att tilldelas den som vid en civil insats med fara för eget liv gjort en särskilt berömlig gärning. noterade att genom tillkännagivanden till regeringen har tagit initiativ till en översyn av de offentliga belöningssyste- men. Utskottet ansåg inte att det var påkallat med ett initiativ om att införa någon hedersmedalj och avstyrkte motionsyrkandena. Liberalernas representant reserverade sig till förmån för motionen. Kammaren följde ut- skottet. Också i betänkande 2014/15:KU8 avstyrkte ett mot- ionsyrkande om en hedersmedalj och ansåg att det inte var påkallat med några förändringar av de offentliga belöningssystemen. Dåvarande Folk- partiet reserverade sig. Kammaren följde utskottet. I förenklad ordning av- styrktes ett motsvarande yrkande (bet. 2016/17:KU29). I en enkät svarade 36 kamrar i europeiska parlament på frågor om deras kammare delar ut något parlamentariskt förtjänsttecken eller liknande.16 15 av kamrarna svarade nej. 6 kamrar svarade att det normalt inte var fallet men att det förekom. 11 kammare svarade att de regelbundet delade ut förtjänsttecken. De vanligaste kategorierna av mottagare var följande: •akademiker, journalister, skribenter, kulturinstitutioner och sammanslut- ningar som är verksamma inom t.ex. juridik och samhällsvetenskaper •unga forskare i samhällsvetenskap •medborgare som bidragit till utvecklingen av t.ex. parlamentarismen och skyddet av mänskliga rättigheter •medlemmar av säkerhetsstyrkor och militära styrkor. Parlamenten i och delar enligt svaren inte ut några hedersbe- tygelser eller förtjänsttecken. När någon har varit ledamot av danska folke- tinget rekommenderar talmannen honom eller henne för Dannebrogor- den, men det är drottningen och inte som delar ut den. I riksdag, Eduskunta, har det funnits en idé att skulle dela ut ett pris eller en hedersbetygelse för framstående insatser för det parla- mentariska systemets bästa.17 Idén om ett sådant pris väcktes bland riksdags- ledningen i samband med firandet av av representativt folkvälde i Fin- land 2013. En tjänstemannaberedning av ärendet inleddes, men visade det sig att förslaget inte hade tillräckligt stöd i och 16ECPRD Request no. 3670 Distinctions/Decorations/Honours granted by Parliaments, 2018. Liknande enkäter från ECPRD (no 158) och 2013 (no 2319) ger samma bild. 17Uppgifterna kommer från tjänstemän i Eduskunta. beredningen av ärendet lades ned. Initiativet rann så att säga ut i sanden, som tjänstemän i riksdag beskriver det. leder den finska . Till kansli- kommissionen hör talmannen och de vice talmännen samt fyra ledamöter som företräder de största riksdagsgrupperna. Enligt kanslikommissionens beslut tilldelas riksdagsledamöter och personal riksdagsmedaljen och be- märkelsedagsgåvor enligt följande: Riksdagsmedaljen som utformats av skulptören delas ut till riks- dagsledamöterna vid utgången av den första valperioden eller vid utgången av den pågående valperioden, om riksdagsledamoten inte har fått medalj. Även tjänstemän som tjänstgjort inom riksdagsförvaltningen beviljas riksdagsmedaljen. Vid riksdagsledamöternas 50-, 60- och 70-årsdagar ges som gåva en ljusstake av silver och blyglas som designats av arkitekt . Personalens gåvo- alternativ på 50-årsdagen är sex silverskedar eller ett grafikblad med riksdags- tema ritat av grafikern . När personen fyller kan han eller hon välja antingen ett grafikblad av Luukanen eller en kombination av tårtspa- dar och kaffeskedar. Sammanfattning av andra parlament Sammanfattningsvis kan det sägas att i ungefär hälften av parlamenten delas det inte ut några förtjänsttecken. I övriga parlament delas det ut hedersbety- gelser för berömvärda insatser i olika samhällssfärer, och ibland för beröm- värda insatser för parlamentet. Det finns inga specifika uppgifter om minnes- gåvor till ledamöter som lämnar parlamentet, men det kan nämnas att i Euro- paparlamentet avtackas avgående ledamöter med en medalj. I kan en ledamot som har suttit få titeln ”Honorary Deputy”. En leda- mot som varit talman kan få titeln ”Honorary President of the Chambre des Députés”. Som alltid med internationella jämförelser av detta slag ska uppgifterna inte tas alltför bokstavligt utan ses som en beskrivning med breda penseldrag. bör ha en förtjänstmedalj för att uppmärksamma och tacka ledamö- ter för deras insatser. Det finns även skäl för att ska kunna uppmärk- samma andra personers insatser för . Talmannen bör således kunna dela ut medalj till både ledamöter och andra. I det följande behand- las följande frågor: •Medalj till andra än riksdagsledamöter •Reglering av medalj. Att vara ledamot av riksdag är det viktigaste förtroendeuppdrag man kan ha i . Det är rimligt att den som lämnar efter förrättat värv uppmärksammas med en medalj, om det inte finns starka skäl för att ledamoten inte bör få en medalj. besked är att en person måste ha varit ledamot för att en gåva som ser som en minnesgåva ska vara skattefri för mottagaren. Om man vill att en minnesgåva som ges än säkert ska vara skattefri bör gåvan således vara i stort sett utan värde; Skatte- verket har exemplifierat med en blombukett. På förfrågan har företrädare för meddelat att ett diplom i en ordinär ram inte kan anses ha något marknadsvärde och därför är en skattefri gåva. Detta innebär att en ledamot kan få ett diplom eller liknande med talmannens underskrift efter en valperiod utan att detta ska tas upp till beskattning. En ledamot som lämnar än bör få ett diplom från talmannen och en riksdagsnål, om det inte finns synnerliga skäl för att sådana minnesgåvor inte bör delas ut. Ett sådant skäl kan vara att ledamoten inte har deltagit i riksdagsarbetet, och har blivit föremål för arvodesavdrag enligt vad som föreslås i avsnitt 10 i detta betänkande. Även ledamöter som lämnar bör få diplom och en riksdagsnål, men också mer erkänsla än så. Talmannen bör således med en medalj kunna uppmärksamma och tacka ledamöter som lämnar efter att ha tjänstgjort . En ledamot med än tyngre me- riter bör kunna få en medalj av högre valör. H.M. Konungens medalj kan tilldelas i femte, åttonde och tolfte storleken och finns i åtta olika utföranden beroende bl.a. på vilket band den ska bäras i. De medaljer som delas ut av regeringen finns också i flera storlekar. Riksda- gens medalj har diametern , vilket är åttonde stor- leken enligt nutida användning. Den storleken bör användas även fortsätt- ningsvis och tilldelas de ledamöter som har suttit men inte och inte haft något tyngre uppdrag . Den större storleken bör vara tolfte storleken, och medaljer i den storleken bör delas ut till ledamöter som har tjänstgjort i eller har haft ett tyngre uppdrag i . En första grund för att få den finare utmärkelsen bör således vara att en ledamot har tjänstgjort . En ledamot som har suttit , dvs. tre valperioder (om inte extra val hållits), ska kunna få den större medaljen. Vidare är det rimligt att tyngre uppdrag kan premieras. Ofta har ledamöter som har haft tyngre uppdrag suttit i flera valperioder, men det kan före- komma t.ex. att en ledamot har haft ett tyngre uppdrag sin andra och Det kan då vara rimligt att detta uppmärksammas med en medalj av den större storleken även om ledamoten inte har suttit . De uppdrag som bör ligga till grund för bedömningen av om en medalj av den större storleken bör delas ut är gruppledare, ordförande i utskott eller , talman eller vice talman. En ledamot som har haft ett sådant uppdrag , dvs. motsvarande en valperiod utan extra val, bör få me- dalj i den större storleken. Om en ledamot t.ex. har haft två tyngre uppdrag under sammanlagt , t.ex. först gruppledare och sedan utskotts- ordförande , bör det uppmärksammas med medalj i tolfte storleken. Däremot räcker det inte att ha varit gruppledare och utskottsordförande samti- digt för att tilldelas medalj i tolfte storleken. Om ledamoten t.ex. varit gruppledare under en tidigare tjänstgöringsperiod ska det året inte räk- nas in om en ledamot belönas under en senare tjänstgöringsperiod. Utgångspunkten är att medaljen lämnas för en sammanhängande tid som ledamot, inte minst av praktiska skäl. Om en ledamot som fått me- dalj i åttonde storleken sedan återkommer som ledamot och som ledamot har tjänstgjort eller haft ett tyngre riksdags- uppdrag (under 6–tjänstgöring) får ledamoten medaljen i tolfte storleken. Det kan också förekomma att en ledamot får medaljen i tolfte storleken efter att ha uppfyllt kraven för att få den storleken, och efter att ha återkommit till får medaljen i åttonde storleken. Ledamoten får be- hålla den tidigare medaljen, dvs. ledamoten kommer att ha medalj i två storlekar. I stället för att en ledamot tilldelas medalj i samma storlek mer än en gång tilldelas en ledamot i ett sådant fall en romersk siffra (II för medaljen i den storleken skulle ha tilldelats ledamoten) i silver att fästa på medaljens band. En ledamot kan alltså få medalj i respektive storlek endast en gång. Det bör som vara talmannen som beslutar om att tilldela en ledamot en medalj. Den reglering som skisseras nedan kommer att ge talman- nen ett tydligt författningsstöd för beslut om tilldelning och normalt kommer besluten att kunna fattas förhållandevis enkelt. Det kan dock finnas särskilda skäl att en ledamot bör tilldelas en medalj även om tidsgränserna inte riktigt har uppnåtts. Talmannen bör ges möjlighet att t.ex. kunna besluta att tilldela en ledamot som har tjänstgjort och som haft ett tyngre uppdrag en medalj, om det finns särskilda skäl. Ett skäl kan vara att det rör sig om enstaka dagar innan en tidsgräns uppnåtts, t.ex. därför att valet av ordförande i ett utskott har skett senare än normalt. Ett annat skäl kan vara att en ledamot av ett allvarligt och ömmande skäl av privat natur, t.ex. allvarlig sjukdom, tvingas lämna sitt uppdrag enstaka månader innan en tidsgräns upp- nåtts, eller att ledamoten avlider enstaka månader innan en tidsgräns uppnåtts. Medaljen får när det gäller riksdagsledamöter delas ut postumt. Det förekommer att en ledamot väljs in i och genast begär tjänst- ledighet för att tjänstgöra som statssekreterare eller att ledamoten utses till statsråd och således inte tjänstgör som ledamot. Det finns också ett exempel på att en ledamot genast begärt tjänstledighet till följd av en pågående tvist med . I sammanhanget kan nämnas att talmannen enligt prome- morian Talmannens beslut och överenskommelser med gruppledarna (2020- 07-09) kommer att tillstyrka begäran om ledighet för enskild angelägenhet i enlighet med tidigare praxis om ledamöter som är föremål för brottsutredning. Överenskommelsen utvidgades vid ett gruppledarmöte till att gälla ledamöter som är föremål för brottsutredning eller annan utredning som bedrivs av en myndighet och som allvarligt kan påverka förtroendet för ledamoten. Tid under vilken sådan tjänstledighet pågår ska inte räknas in i de tidsgränser som nämns ovan. Tilläggas kan att det kan förekomma att en per- son varit invald i under en eller flera mandatperioder men aldrig tjänstgjort aktivt, till följd av tjänstledigheter av dessa olika slag. En sådan person kommer förstås inte i fråga för medalj, men bör heller inte tilldelas diplom eller riksdagsnål. Om personen formellt har tjänstgjort enstaka dagar när ansökan om tjänstledighet handlagts förändrar inte det bedömningen. Det kan vidare påpekas att medaljören ska ha äganderätt till medaljen. Den ska alltså inte lämnas tillbaka vid dödsfall. Däremot bör det framgå av regle- ringen att medaljen endast får bäras av den person som tilldelats den. Om nå- gon ärvt eller på annat sätt förvärvat en riksdagsmedalj får personen inte bära den. Det kan finnas synnerliga skäl för talmannen att besluta att en ledamot inte ska tilldelas en medalj. Ett sådant synnerligt skäl kan vara att en ledamot har blivit dömd och skild från uppdraget som riksdagsledamot eller att en ledamot har avgått på grund av misstanke om brott som vederbörande sedermera döms för och som hade kunnat medföra att domstolen hade kunnat skilja personen från riksdagsuppdraget. Mot bakgrund av utredningens överväganden om ar- vodesavdrag bör den tid som en ledamot inte har deltagit i riksdagsarbetet inte ingå i bedömningen av om en ledamot ska få en medalj. Om en ledamot fått sådant arvodesavdrag , som en utgångspunkt , och sedan återupptar sin aktiva tjänstgöring, kan det vara rimligt att i detta sammanhang likställa detta med att ledamoten har lämnat och sedan återkommit. I så fall skulle det t.ex. krävas att ledamoten tjänstgjort en sam- manhängande tid av antingen före eller efter perioden med arvo- desavdrag för att tilldelas en medalj. Det förekommer även andra fall när en ledamot lämnat sitt riksdagsuppdrag efter att ha gjort sig skyldig till olika typer av förtroendeskadligt age- rande. Också i sådana situationer kan det vara motiverat att överväga om leda- moten bör tilldelas medalj och/eller diplom och riksdagsnål eller inte, oavsett om agerandet varit brottsligt eller inte. En utgångspunkt är då att medalj, di- plom och riksdagsnål syftar till att tacka en ledamot för viktiga samhällsinsat- ser. Om ledamotens förtroendeskadliga agerande överskuggar det arbete ve- derbörande utfört för kan det anföras dels att ledamoten faktiskt inte förtjänar att få en förtjänstmedalj, diplom och riksdagsnål, dels att det kan skada anseende om ledamoten belönas på detta sätt. Det kommer att vara naturligt att talmannen samråder med gruppledarna i tveksamma fall, men samrådet behöver inte regleras; det kan finnas uppenbara fall där talmannen kan fatta beslut utan samråd. Det bör framhållas att det faktum att en ledamot får medalj efter förrättat värv inte bör påverka ledamotens möjligheter att få andra utmärkelser. medalj ersätter alltså inte någon annan utmärkelse. 21.11.2Medalj till andra än riksdagsledamöter riksdagsöversyn ska även överväga om en riksdagsmedalj ska kunna tilldelas andra än riksdagsledamöter om det finns särskilda eller synnerliga skäl. I sammanhanget ska påminnas om att regeringens pågående utredning om offentliga belöningssystem ska göra en bred och samlad översyn av det offentliga belöningssystemet med inriktningen att ska få ett modernt och sammanhängande system för belöning av såväl svenska som utländska medborgare för bl.a. viktiga samhällsinsatser. Den utredningen ska enligt di- rektiven vara klar .