rfr · H80WRFR2 · 2020-11-25 00:00:00 — Riktlinjer kan t.ex. gälla handläggning och hantering av ärenden. Beslut kan t.ex. specificera vilka regler som ska gälla vid ansökan om boende och försörjningsstöd. 46Socialstyrelsen (2018). 8 BOENDE OCH FÖRSÖRJNING I kommuner med fler än 100 000 invånare förekommer sådana riktlinjer eller beslut i mindre utsträckning. Diagram 9 Har kommunen riktlinjer eller beslut för hur ska bistå personer i målgruppen? Några synpunkter från kommunerna, oberoende av kommunstorlek, är att reglerna har varit svåra att tyda, svårhanterliga och bristfälliga samt att arbetet med riktlinjer m.m. har tagit stora resurser i anspråk. 8.2.3 Krav på ansökan om studiestöd Enligt uppföljningens enkät ställer flertalet kommuner, oberoende av kommunstorlek, krav på att personerna i målgruppen ska ansöka om studiestöd i form av studiehjälp, dvs. studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg, eller studiemedel, dvs. studielån och bidragsdel, innan socialnämnden beslutar om rätt till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. 8 BOENDE OCH FÖRSÖRJNING Diagram 10 Ställer kommunen krav på att personer i målgruppen ska ansöka om studiehjälp innan socialnämnden beslutar om ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen? Diagram 11 Ställer kommunen krav på att personer i målgruppen ska ansöka om studiemedel innan socialnämnden beslutar om ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen? Av de kommuner som besvarade enkäten uppger 160 av 192, dvs. , att kommunen ställer ett sådant krav ”i mycket hög grad” när det studiehjälp. Motsvarande siffra för studiemedel är att 165 av de 192 kommunerna () ställer ett sådant krav ”i mycket hög grad”. Av svaren från kommuner med fler än 100 000 invånare framgår att de i större utsträckning inte kunde bedöma denna fråga jämfört med övriga kommunstorlekar. Några kommuner menar att studerande kan få ekonomiskt bistånd som komplettering till studiemedel och andra inkomster, dvs. personer i målgruppen förväntas finansiera sitt uppehälle genom studiestödssystemet. 8 BOENDE OCH FÖRSÖRJNING Ovanstående förhållande bekräftas av de intervjuade tjänstemännen vid kommunförvaltningarna i , och . Många personer i målgruppen har ansökt om ekonomiskt bistånd i dessa kommuner. Kommunerna anger att de ställer krav på att alla personer som har rätt till studiestöd via CSN ska ansöka om sådana stöd och andra tillgängliga bidrag innan kommunen beslutar om kompletterande försörjningsstöd. Flertalet av personerna i målgruppen som är bosatta i kommunerna har ansökt om och beviljats studiestöd från CSN. Om personen inte kan tillgodose sina behov själv, eller få dem tillgodosedda på annat sätt, kan det dock finnas rätt till ekonomiskt bistånd från livsföring i övrigt, enligt 4 kap. 1 § SoL. Det görs alltid en individuell bedömning av rätten till bistånd. Utgångpunkten vid prövning är enligt kommunerna att personen har uttömt alla andra försörjningsmöjligheter. Ekonomiskt bistånd inklusive hyreskostnad kan t.ex. ges till personer som beviljats uppehållstillstånd för studier enligt reglerna i tillfälliga lagen men ännu inte kommit igång med studierna eller om CSN ännu inte har hunnit behandla en ansökan om studiestöd.47 SKR anger som stöd för tillämpningen att individer som har rätt till studiemedel och studielån i första hand ska ansöka om ett sådant stöd för att finansiera sina studier.48 SKR uttrycker det som följer: Ekonomiskt bistånd utgör samhällets yttersta skyddsnät och kan som regel kräva att den enskilde söker de förmåner som han eller hon har rätt till, innan sådant bistånd aktualiseras. Vi anser därför att kommunen som utgångspunkt kan kräva att de individer som har rätt till studiemedel och studielån i första hand ansöker om sådant stöd för att finansiera sina studier. Den enskilde ska också söka de förmåner som han eller hon kan få genom till exempel socialförsäkringssystemet innan ekonomiskt bistånd aktualiseras.49 SKR anger även att ekonomiskt bistånd kan bli aktuellt för studerande, t.ex. för personer som inte har påbörjat studier trots en intygad avsikt att göra det och för personer som inte når upp till de studieresultat som krävs för att få studiestöd. Det kommer också att uppstå luckor i studiestödssystemet, t.ex. när studier inte bedrivs, vilket enligt SKR innebär att personer kan ansöka om ekonomiskt bistånd. Det kan också finnas andra omständigheter som motiverar ett undantag i vissa fall.50 47Halmstads kommun, Skypeintervju , , Skypeintervju , och , Skypeintervju . 48Sveriges Kommuner och Landsting (2019b). 49Sveriges Kommuner och Landsting (2019c), s. 19. 50Sveriges Kommuner och Landsting (2018). 9Utbildning inom gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå 9.1 Tillhandahållande av utbildning 9.1.1Kommunernas åtgärder för att tillhandahålla utbildningsplatser Enligt enkäten har hälften av de svarande kommunerna vidtagit särskilda åtgärder för att tillgodose målgruppens behov av utbildningsplatser. Särskilda åtgärder kan t.ex. omfatta en satsning på studievägledning, ett utökat antal platser på yrkesutbildningar och samverkan över förvaltningsgränser. Av diagrammet nedan framgår att det finns en koppling mellan huruvida åtgärder har vidtagits eller inte och kommunstorleken. Flertalet kommuner med fler än 100 000 invånare () uppger att de har vidtagit särskilda åtgärder. Två kommuner i denna kommunstorlek kommenterar särskilt att de har vidtagit åtgärder för att öka antalet utbildningsplatser, t.ex. inom sammanhållen yrkesutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen.51 () av de svarande kommunerna uppger att de inte har vidtagit sådana åtgärder. Diagram 12 Har kommunen vidtagit särskilda åtgärder för att ha beredskap för att kunna tillhandahålla utbildningsplatser till personer i målgruppen? Resultaten i kartläggning visade att drygt hälften av de kommuner som besvarade enkäten () gjorde bedömningen att 51 ingår särskild utbildning för vuxna i den kommunala vuxenutbildningen. 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ de inte vidtagit några särskilda åtgärder för att tillhandahålla utbildnings- Drygt en femtedel () av kommunerna uppgav att de vidtagit Enligt uppföljningens enkät har relativt många av de kommuner som svarat vidtagit åtgärder för att öka antalet utbildningsplatser. som har vidtagit sådana åtgärder har ökat med sedan En trolig förklaring till denna ökning kan vara att personerna i målgruppen har blivit äldre. Andelen personer som var 20 år eller äldre och som ansökte om tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen var . 2020 hade andelen ökat till 89 procent.53 Personer är behöriga att delta i den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år då han eller hon fyller , och efterfrågan på utbildningsplatser inom den kommunala vuxenutbildningen har ökat. av de kommuner som inte har vidtagit några särskilda åtgärder för att öka antalet utbildningsplatser uppger att de hade resurser men tidigare bedömde, och gör samma bedömning , att sådana åtgärder inte behövdes. av kommunerna svarar att de saknar resurser för att vidta sådana Denna siffra är lägre för kommuner med 50 000–100 000 invånare, och av de svarande kommunerna uppger att resursbrist var orsaken till att man inte har vidtagit några åtgärder. 9.1.2 Andra aktörer om kommunernas tillhandahållande av utbildning anger att kommunen har ansvar för och bestämmer i vilken omfattning som sammanhållna yrkesutbildningar ska tillhandahållas i kommunen. Om en kommun erbjuder en viss yrkesutbildning och det finns fler sökande än platser ska, i de flesta fall, ett urval göras enligt skolförfattningarna. Hur dessa bestämmelser tillämpas i praktiken förefaller enligt variera.54 I sitt remissyttrande lyfte SKR upp frågan om tillgången till vissa utbildningsplatser och att det saknades en klar bild av om kommunerna hade kapacitet att tillhandahålla utbildningar.55 Enligt SKR kvarstår den frågan. En stor andel av personerna i målgruppen har varit aktuell för studier på yrkesinriktade utbildningar och sammanhållna yrkesutbildningar inom den kommunala vuxenutbildningen. SKR understryker att det inte finns någon skyldighet för kommunen att tillhandahålla dessa utbildningar och att målgruppen inte har någon förtur till de utbildningsplatser som finns i kommunen. Enligt SKR varierar också utbudet av dessa utbildningar mellan kommunerna. Dessutom efterfrågas de sammanhållna yrkesutbildningarna med särskilt 52 (2018). 53 , mejl och . 54 , Skypeintervju . 55 Kommuner och Landsting (2018). 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ språkstöd även av andra nyanlända som omfattas av den utbildningsplikt som Det innebär att söktrycket har varit stort och att det i vissa delar av landet har saknats utbildningsplatser.56 anger att det saknas sökande till en del sammanhållna yrkes- utbildningar, medan det på andra utbildning inte finns tillräckligt många platser för att täcka efterfrågan. ansvarar för officiella statistik om skolväsendet. annat samlar in och redovisar statistik om hur många elever som har läst kurser och utbildningar. Enligt samlar myndigheten fr.o.m. 2020 även in uppgifter om vilka elever inom den kommunala vuxen- utbildningen som läser yrkespaket/sammanhållna yrkesutbildningar och inom vilka yrkesområden. har också påbörjat en granskning av bl.a. förekomsten av yrkespaket/sammanhållna yrkesutbildningar inom gym- nasieskolans introduktionsprogram, främst yrkesintroduktion.57 Gymnasieskolans introduktionsprogram och vuxenutbildning SKR uppger att de får mest frågor om den kommunala vuxenutbildningen och om introduktionsprogrammen inom gymnasieskolan. konstaterar SKR att de i princip inte fått några frågor om de nationella programmen i gymnasieskolan. Det kan antingen bero på att det är relativt få personer i målgruppen som går dessa program eller på att dessa program är tydligare reglerade jämfört med t.ex. gymnasieskolans introduktionsprogram.58 Introduktionsprogrammens innehåll är endast delvis reglerat i lag och förordning, och utbildningens längd är inte reglerad. anger att företrädare för deras förbundsstyrelse anger att målgruppen i mycket begränsad utsträckning tar sig vidare från ett introduktionsprogram in på ett nationellt program inom den utsatta 13- månadersperioden.59 Det framförs även att lagstiftningen inte gör det möjligt för personerna i målgruppen att studera på grundläggande nivå inom den kommunala vuxenutbildningen. Det förekommer att dessa personer på ett introduktionsprogram fortsätter studera på den kommunala vuxenutbildningen trots att studierna bedrivs på grundskolenivå, vilket enligt förmodligen inte utgör grund för förlängt uppehållstillstånd. har fått indikationer på att en del huvudmän använder sig av en utbildningsplan som inte innehåller uppgifter om vare sig syfte, längd eller huvudsakligt innehåll. uppger också att de fått indikationer på att 56Sveriges Kommuner och Landsting, mejl , och Kommuner och Landsting (2019a). 57Skolverket, Skypeintervju . 58Sveriges Kommuner och Regioner, Skypeintervju . 59Sveriges , mejl . 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ flera huvudmän väljer en kort, ofta ettårig, språkintroduktion i utbildningen på introduktionsprogrammen.60 Detta kan enligt komma att påverka utbildningen för personerna i målgruppen, som endast har rätt att fullfölja sina studier på introduktionsprogrammen enligt utbildningsplanen (dvs. kurser som programmet omfattar) och den individuella studieplanen (dvs. kurser som ingår i programmet, individuella val och kurser som ligger utanför det fullständiga programmet).61 pekar på att det är förenat med vissa risker att bestämma en alltför begränsad studietid i den individuella studieplanen. risk är att personer i målgruppen kan gå på språkintroduktion på grund av att de skrivs ut från gymnasiet av åldersskäl och hänvisas till Det är dock inte säkert att dessa personer faktiskt har de förkunskaper som krävs för att påbörja studier på gymnasial nivå. vägledarföreningen vore det mer naturligt om de fick fortsätta att läsa ämnen på grundskolenivå, men sådana studier medger inte förlängt tidsbegränsat En annan risk är att personerna i målgruppen inte hinner slutföra sin utbildning inom utsatt tid. Ett sätt att hantera detta kan enligt vägledarföreningen vara att bestämma i studieplanen så att personerna i målgruppen ges möjlighet att även slutföra sina delkurser i t.ex. SKR anger att de har fått synpunkter från civilsamhället på att längden på elevens individuella studieplan vid utbildningen på introduktionsprogram i vissa fall begränsas . SKR har dock inte kännedom om i vilken utsträckning detta förekommer.63 Att bestämma längden på en studieplan till behöver dock inte alltid vara fel, dvs. vad som är rimligt beror på omständigheterna i det enskilda fallet och vad som anges i I samband med beredningen av propositionen Extra ändringsbudget för 2018 – Ny möjlighet till uppehållstillstånd pekade flera remissinstanser på problemet med att justera den individuella studieplanen under pågående menade att det riskerar att motverka möjligheten att anpassa utbildningen efter personens behov, och CSN ansåg att det i praktiken kommer att innebära svåra gränsdragningar för den tillämpande myndigheten när det gäller vilka förändringar i studierna som är acceptabla för att kunna lämna ett nytt tidsbegränsat uppehållstillstånd för studier.65 och CSN vidhåller sina synpunkter. 60Skolverket, Skypeintervju . 61I gymnasieförordningen (jfr avsnitt 3.3.5 ovan) förtydligas vad den individuella studieplanen för elever på introduktionsprogram ska innehålla. 62Sveriges , intervju . 63Sveriges Kommuner och Regioner Skypeintervju . 64Sveriges Kommuner och Regioner (2019c). 2017/18:252 s. 49. 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ anger att det enligt skollagen (2010:800) inte finns någon absolut rättighet för en vuxen att delta i yrkesprogram inom den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå. Det finns en rätt för en behörig vuxen att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande behörighet till högskolan eller samt att uppnå särskild behörighet till högskolan eller särskilda förkunskaper till (se 20 kap. 19–19 e §§ skollagen). Det handlar således om att vara behörig enligt de regler som gäller, och om det finns fler behöriga sökande än antal platser ska ett urval göras enligt regelverket. Det förekommer därför att tester har gjorts av sökande till vuxenutbildningen eller att det har krävts betyg. Enligt skollagen gäller att en person ska sakna de kunskaper som utbildningen är tänkt att ge samt att personen ska ha förutsättningar för att kunna tillgodogöra sig utbildningen för att kunna anses vara behörig. Det innebär att kommunen behöver göra en bedömning utifrån varje enskild kurs om utbildningen består av flera kurser. Det kan vara så att en sökande har förutsättningar att följa någon eller några av de sökta kurserna, men inte alla. Den sökande ska dessutom uppfylla de villkor som föreskrivs i övrigt.66 9.2Förekomst av kommunala riktlinjer för gymnasial utbildning Enligt kartläggning 2018 hade en majoritet () av kommunerna som besvarade enkäten inte några övergripande riktlinjer eller beslut för hur kommunen ska bistå personer som har beviljats uppehållstillstånd enligt 16 f § tillfälliga lagen.67 Av enkäten om gymnasial utbildning framgår det att ungefär hälften () av kommunerna har sådana riktlinjer eller beslut när det gäller frågor som rör gymnasial utbildning. Stora skillnader förekommer mellan de olika kommunstorlekarna. av kommunerna med fler än 100 000 invånare uppger att de har sådana riktlinjer. En förklaring till detta resultat kan vara att ett ökat antal personer i målgruppen boende i kommunen dels ökar kommunens behov av riktlinjer och rutiner, dels medför att kommunen har mer resurser till att utarbeta sådana riktlinjer. 66Skolverket, Skypeintervju . 67Socialstyrelsen (2018). 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ Diagram 13 Har kommunen riktlinjer eller beslut för hur kommunen ska bistå personer i målgruppen i frågor som rör gymnasial utbildning? 9.3 Val av gymnasial utbildning I kapitel 2 redogörs för att uppehållstillstånd för studier kan beviljas för olika slags gymnasiala utbildningar. Enligt proposition 2017/18:252 (s. 47) förväntade sig regeringen att en stor del av personerna skulle gå introduktionsprogram och yrkesprogram inom gymnasieskolan samt sammanhållen yrkesutbildning inom vuxenutbildningen. Enligt enkätsvaren studerar individer i målgruppen på alla gymnasiala utbildningar som ger rätt till uppehållstillstånd. Det gäller alltså också sammanhållen yrkesutbildning inom vuxenutbildningen som kommunerna inte har någon skyldighet att erbjuda. Diagrammet nedan visar de vanligast förekommande gymnasiala utbildningarna för personer i målgruppen. Som framgår är, i linje med vad regeringen förutsåg, de tre vanligaste utbildningarna introduktionsprogram och yrkesprogram inom gymnasieskolan samt sammanhållen yrkesutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen. Ungefär två tredjedelar () av personerna i målgruppen går någon av dessa tre gymnasiala utbildningar. Detta förhållande bekräftas av , som bedömer att en majoritet inledningsvis gick på ett introduktionsprogram för att därmed få behörighet att komma in på ett nationellt program. fick tidigt signaler från sina medlemmar om att en förhållandevis stor andel av personerna i målgruppen saknade förkunskaper för att påbörja en gymnasieutbildning på ett nationellt program, dvs. något av de sex högskoleförberedande programmen eller de tolv yrkesprogrammen.68 68Sveriges , Skypeintervju . 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ Som framgår av diagrammet är heltidsstudier på gymnasienivå på folkhögskola den minst förekommande gymnasiala utbildningen. ningsrådet uppger dock att andelen utrikes födda deltagare har ökat inom Andelen deltagare som var utrikes födda och gick allmän kurs på gymnasienivå ökade . Enligt beror ökningen sannolikt på ett ökat deltagande från personer i målgruppen som omfattas av tillfälliga lagen, även om rådet inte har statistik som specifikt kan följa deltagarna som omfattas av 16 f § tillfälliga lagen i folkhögskolornas grupper.69 Vissa skillnader kan, som förväntat, urskiljas mellan de olika kommun- Studier på sammanhållen yrkesutbildning är vanligast förekommande i kommuner med fler än 100 000 invånare. form i dessa kommuner. Den siffran kan jämföras med genomsnittet för alla kommuntyper som är 15 procent.70 69Folkbildningsrådet, intervju . 70https:///skolutveckling/statsbidrag/statsbidrag-for-yrkesvux-2019. 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ Diagram 14 Vanligaste utbildningarna på gymnasial nivå för personer i För att öka utbildningsutbudet för vuxna elever inom yrkesutbildning har kommuner kunnat söka ett statsbidrag. Ett villkor för statsbidraget är att minst tre kommuner ska samverka om planering och genomförande av utbildningen i syfte att tillgodose behoven på arbetsmarknaden i de samverkande 9UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ GYMNASIAL NIVÅ En förklaring till att sammanhållna yrkesutbildningar är en vanligare utbildningsform i de största kommunerna än i de andra kommunerna är att större kommuner i högre utsträckning har fått ta del av dessa medel. Yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan är vanligast i kommuner med 50 000–100 000 invånare. Av personerna i målgruppen går denna utbildning i de största kommunerna jämfört med genomsnittet för alla kommuner som är . Slutligen kan konstateras att introduktionsprogram i gymnasieskolan är vanligast i kommuner med 15 000–25 000 invånare. av personerna i målgruppen går denna utbildning i dessa kommuner. Genomsnittet för alla kommuner är . Cirka 15 kommuner kommenterar personernas val av gymnasial utbildning. Några av kommunerna tar upp att personerna i målgruppen har bristande kunskaper och att de inte kan studera på gymnasial nivå utan först behöver uppnå grundläggande behörighet. Andra aspekter som tas upp rör gruppens behov av att läsa svenska för invandrare (sfi), antalet utbildningsplatser inom sammanhållen yrkesutbildning och övergången från gymnasieskolan till vuxenutbildning. 9.3.1 Skillnader mellan kommuner Anledningarna till att kommuner agerar olika och erbjuder olika gymnasiala utbildningar är flera, t.ex. antalet personer bosatta i kommunen som omfattas av reglerna, olika ekonomiska förutsättningar och kommunstorlek.71 Enligt SKR är en annan förklaring till skillnader mellan kommunerna om har ett s.k. anläggningsboende i kommunen.72 Enligt är kommunernas erfarenhet av att arbeta med ensamkommande barn av stor betydelse. I kommuner som har tagit emot relativt många personer som har beviljats uppehållstillstånd enligt 16 f § tillfälliga lagen och där en sådan erfarenhet saknades hamnade ansvaret i hög utsträckning hos skolorna och de enskilda lärarna. Skolpersonalen fick hantera problem som borde ha hanterats av kommunala tjänstemän, t.ex. kontakter med , psykosociala problem och boendefrågor.73 En faktor som kan förklara skillnader mellan kommunerna när det gäller vilka utbildningar som har erbjudits är kommunernas resurser, som kan påverka t.ex. om en kommun väljer att erbjuda sammanhållna yrkesutbildningar eller inte. Skillnader när det gäller kommunernas resurser förklarar också varför tillgången till stöd- och modersmålsundervisning samt studiehandledning på modersmålet skiljer sig åt mellan kommunerna.74 Även anser att kommunernas resurser är av stor betydelse och menar att personerna i målgruppen i regel är mer resurskrävande 71Socialstyrelsen, intervju , och Kommuner och Regioner, Skypeintervju . 72Sveriges Kommuner och Regioner, Skypeintervju . 73Lärarförbundet, telefonintervju . 74Lärarförbundet, telefonintervju , Kommuner och Regioner, Skypeintervju , och , intervju . 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ än andra elevgrupper. Flertalet av de personer som inte blir behöriga till ett nationellt program efter att ha gått ett introduktionsprogram har utländsk Kommunerna har enligt olika förutsätt- ningar att erbjuda adekvata utbildningsplatser. Det har skapat lokala och till viss del regionala problem när det gäller tillgången till utbildningsplatser som efterfrågas av personer i målgruppen.75 Sveriges Vägledarförenings uppfattning är att mindre kommuner i större utsträckning saknar resurser men att där inte heller finns samma behov av att skapa rutiner och riktlinjer för personer i målgruppen när det gäller gymnasial Skolpersonalen i gymnasieskolan löser helt enkelt de problem som Behovet av att utveckla riktlinjer ökar ju fler personer i målgruppen som är bosatta i en kommun. finns det oftast bättre möjligheter att utforma rutiner och utbilda skolpersonalen i större kommuner på grund av att en större kommunstorlek ofta medför bättre ekonomiska förutsättningar för att 9.4 Studieformer och rätt till uppehållstillstånd För att beviljas ett uppehållstillstånd enligt 16 f § tillfälliga lagen ska utlänningen studera eller ha för avsikt att studera i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan eller på heltid på en annan motsvarande utbildning, dvs. folkhögskola eller yrkesinriktad utbildning som syftar till att underlätta etablering på arbetsmarknaden och som ges inom ramen för ett introduktionsprogram i gymnasieskolan, eller på heltid på en sammanhållen yrkesutbildning inom den kommunala vuxenutbildningen. diskuterade , , och (och i viss utsträckning även CSN) att många unga väljer en yrkesutbildning framför ett nationellt program för att därmed få större möjlighet till arbete. Det diskuterades även att det i vissa fall råder oklarheter kring förutsättningarna för förlängt uppehållstillstånd för gymnasiestudier.