rfr · H80WRFR3 · 2020-12-18 00:00:00 — Resultatet av denna analys redovisas tillsammans med resultatet av analyser i figur 4. Den blåa och den röda stapeln visar utvecklingen från programmets början t.o.m. respektive , medan den gula stapeln endast inkluderar affärer –2019. Trots att den gula stapeln därmed inte ger en sammanfattande bild av programmet fram framgår det av figuren (med de begränsningar som en postnummeranalys 75Sveaskog (2006b). 76Sveaskog (2014b). har) att majoriteten av köparna inom markförsäljningsprogrammet var bosatta i samma kommun som den egendom de köpte låg i. Figur 4 Köparnas hemvist (andelar av det totala antalet affärer) län (ej samma Källa: uppföljningar samt egen bearbetning av försäljningsdata perioden –2019. Perioden –2006 redovisar affärer fram t.o.m. och perioden –2014 redovisar affärer fram t.o.m. . uppgav i uppföljningen att bolaget vid utarbetandet av fastighetspolicyn diskuterade risken för att intressenter som inte levde upp till bolagets kriterier för vilka som kunde få köpa mark skulle försöka runda dessa krav genom att använda bulvaner. Man diskuterade även vilka möjligheter bolaget hade att begränsa denna risk. Bolaget bedömde att det inte skulle vara möjligt att införa ett överlåtelseförbud i köpeavtalen. Eftersom den typen av förbud knappast förekom på marknaden menade man att det skulle skapa en osäkerhet hos intressenterna och därmed märkbart påverka prissättningen. framhöll att det var givet att varken bolaget eller de anlitade mäklarna medvetet fick medverka till att göra affärer med köpare som man befarade agerade som bulvaner. konstaterade att man i efterhand kunde misstänka att köpare i ett fåtal affärer inom markförsäljningsprogrammet med stor sannolikhet hade agerat som bulvan för någon som inte uppfyllde kriterier. Efter att en sådan affär uppmärksammats 2003 fördes en förnyad diskussion i bolaget om möjligheten att begränsa riskerna. Detta ledde till att ett begränsat överlåtelseförbud infördes som innebar att köparna inte kunde lägga ett förvärv från till grund för s.k. transportöverlåtelse. I praktiken innebar det att köparen inte kunde sälja egendomen vidare utan att först ansöka om lagfart och betala stämpelskatt.77 77Sveaskog (2006b). uppgav att det var svårt att ange exakt i vilken utsträckning bulvanköp förekommit. Bolaget hade dock undersökt i vilken utsträckning köparna hade sålt de aktuella skiftena vidare. Undersökningen omfattade ca 270 affärer genomförda som s.k. lagfarna förvärv och visade att 18 skiften helt eller delvis hade bytt ägare. I flera av dessa fall hade ägarbytet skett inom familjen. slutsats var att det efter programmets inledning och drygt 900 affärer senare var troligt att det fanns helt naturliga förklaringar till att vissa köpare sålt marken vidare. Sammantaget var bolagets bedömning att andelen bulvanaffärer hade varit mycket begränsad.78 Uppföljning av ägarbyten 2014 från 201479 innehåller en uppföljning av i vilken utsträckning den mark som hade sålts inom ramen för markförsäljningsprogrammet hade bytt ägare sedan den avyttrades från . En majoritet av affärerna inom ramen för markförsäljningsprogrammet har genomförts som fastighetsreglering, och konstaterar att det försvårar uppföljningen av ägarbyten. Vid bolagets uppföljning hade av affärerna utgjorts av fastighetsreglering, som avstyckning och som försäljning av en hel fastighet. Samtliga hela fastigheter som sålts (205 stycken) följdes upp och för uppföljningen av fastighetsregleringar och avstyckningar gjordes ett slumpmässigt urval där 212 respektive 175 affärer följdes upp. Av tabell 2 framgår att majoriteten av de objekt hade sålt inom ramen för markförsäljningsprogrammet –2014 inte hade bytt ägare. I de fall det hade gjorts ett ägarbyte var det vanligaste att objektet hade bytt ägare till en annan privatperson eller till någon inom familjen. Tabell 2 Andel ägarbyten inom olika kategorier, 2002–2014 (procent) Källa: (2014b). Kommentar: Ägarbyten inom familjen omfattar arv, gåva eller köp. När det gäller avstyckningar ingick även personer med skyddad identitet i kategorin ”dödsbon eller andra återgångar”. Köparnas historik i fråga om att äga skog I bolagets uppföljning drog slutsatsen att av köparna utgjordes av personer som ägde skog. Slutsatsen byggde på en sammanställning av antalet rationaliseringsförvärv80 för de totalt 78Sveaskog (2006b). 79Sveaskog (2014b). 80Om man äger en skogsfastighet och förvärvar ytterligare en skogsfastighet, som ingår i samma brukningsenhet, kan förvärvet under vissa omständigheter klassas som ett rationaliseringsförvärv, vilket ger vissa skattemässiga fördelar. ca 900 affärer som då hade genomförts inom programmet. En förutsättning för rationaliseringsförvärv är att köparen äger en fastighet taxerad som lantbruksenhet . Vid bolagets uppföljning 2014 var motsvarande siffra . Regeringens och uppföljning och återrapportering av markförsäljningsprogrammet I följande avsnitt redogörs översiktligt för den uppföljning och återrapportering med anledning av markförsäljningsprogrammet som redovisats av bolaget och regeringen. Avsnittet rör bl.a. det som framgår av regeringens årliga skrivelse samt årsredovisningar och egna uppföljningar. Därutöver kan tilläggas dels att företrädare för besökte näringsutskottet och lämnade information om bolagets verksamhet81, dels att företrädare för regeringen under det interna kunskapsseminariet framförde sin syn på hur markförsäljningsprogrammet uppfyllt sitt syfte. Det sistnämnda framgår närmare av seminariereferatet som redovisas nedan. Skrivelsen med den årliga redogörelsen för bolag med statligt ägande En viktig kanal för för att få information om utvecklingen i den statliga bolagsportföljen är regeringens årliga skrivelse till med redogörelsen för företag med statligt ägande. I skrivelsen återrapporterar regeringen kortfattat om de statligt ägda bolagens uppdrag och mål samt beskriver den verksamhet som respektive bolag bedriver.82 När det gäller utvecklingen av markförsäljningsprogram redovisar regeringen löpande i skrivelserna sedan 2006 års redogörelse hur mycket mark som har sålts för att uppfylla de arealmål som har beslutat om. I skrivelsen med redogörelse83 redovisas att /20 sålt totalt av sitt skogsinnehav enligt markförsäljningsprogrammet. En närmare genomgång av de årliga skrivelserna som lämnats till visar dock att redovisningen för vad bolaget ska sälja inom ramen för programmet, vilken typ av mark som bolaget faktiskt säljer och vilket markinnehav som försäljningarna räknas av mot inte är enhetlig. I skrivelsen med redogörelse84 redovisas i verksamhetsberättelsens avsnitt om verksamhet att bolaget ska sälja skogsmark till fysiska personer främst i glesbygd för att förstärka det enskilda skogsbruket och att uppdraget omfattar 5–av företagets marker. Som har nämnts redovisade regeringen i 81Besöket i näringsutskottet ägde rum och från deltog vd , finansdirektör och skogs- och miljöchef . 82Samtliga skrivelser med den årliga redogörelsen för företag med statligt ägande som lämnats till åren 2002–2020 har gåtts igenom. Vilka skrivelser det handlar om anges i referenslistan. redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2019/20:140). redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2002/03:120). skrivelsen med redogörelse85 hur mycket mark bolaget sålt inom ramen för markförsäljningsprogrammet, vilket angavs uppgå till av bolagets markinnehav. I skrivelsen med redogörelse86 redovisades dock att bolaget har sålt av sitt skogsinnehav inom ramen för markförsäljningsprogrammet. Redovisningen av den andel mark som sålts inom markförsäljningsprogrammet fortsätter fram t.o.m. skrivelsen med redogörelse att ställas i relation till bolagets skogsinnehav. I skrivelsen med redogörelse87 anges däremot att målet med markförsäljningsprogrammet är att bolaget ska avyttra av den produktiva skogsmarken, vilket i samtliga motsvarande skrivelser till års redogörelse anges vara målet med markförsäljningsprogrammet. Det framgår inte heller av skrivelserna på vilket sätt eller i vilken omfattning aktiviteterna inom markförsäljningsprogrammet har bidragit till att uppfylla målen med programmet, såsom att markförsäljningen ska stärka det enskilda skogsbruket och gynna glesbygden. Som har nämnts i det föregående följer regeringen upp hur de statligt ägda bolagen utför sina respektive uppdrag genom de ägardialoger som företrädare för bolaget och regeringen genomför med viss regelbundenhet. Inom ramen för denna uppföljning har årsakter för perioden då markförsäljningsprogrammet fortlöpt gåtts igenom för att gruppen ska kunna bilda sig en uppfattning om hur programmet diskuterats i ägardialogerna mellan bolaget och regeringen. Årsakterna för de inledande åren 2002–2005 saknas dock och det finns därmed ingen möjlighet att ta del av uppgifter . När det gäller akterna –2019 kan det konstateras att dokumentationen av ägardialogerna är sporadisk men att den blir bättre när minnesanteckningar och presentationsmaterial från ägardialogerna finns att tillgå i vissa av akterna. Det hänger sannolikt samman med att förvaltningen av de statligt ägda bolagen har utvecklats och formaliserats under de år som markförsäljningsprogrammet har pågått. Enligt det material som finns i akterna behandlades markförsäljningsprogrammet och dess utfall vid sex ägardialoger –2019. Det kan inte uteslutas att programmet har behandlats vid fler tillfällen eftersom vissa akter saknas och att dokumentationen var av lägre kvalitet under den första halvan av programmets genomförande. Av den dokumentation av ägardialogerna som finns i akterna går det inte att utläsa vilken typ av mark som sålt inom ramen för markförsäljningsprogrammet och vilken typ av mark som bolaget räknar av försäljningarna mot. Enligt minnesanteckningarna redogör bolaget dock redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2006/07:120). redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2008/09:120). redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2014/15:140). för utfallet av markförsäljningsprogrammet och vilka typer av mark som säljs. Av minnesanteckningarna från ägardialogen framgår att en analys av köparkategorier har gjorts och följts upp, samt att syftet och målet med markförsäljningsprogrammet bedöms ha uppfyllts väl, med ett ökat privat ägande av skog i glesbygd. Av minnesanteckningarna från den ägardialog som finns dokumenterad 2018 framgår att bolagets vd redogjorde för utfallet av markförsäljningsprogrammet . Även den fortsatta försäljningen beskrevs och det anges att programmet förväntas vara avslutat till 2023. har som framgått av det föregående följt upp markförsäljningsprogrammet i två egna rapporter från 2006 och 2014.88 Det framgår att rapporterna är att anse som delrapporter som kompletterar varandra. Den första delrapporten innehåller bl.a. en beskrivning av hur bolaget har tagit sig an uppgiften att genomföra markförsäljningsprogrammet och det redovisas t.ex. vilka regelverk som har angett ramarna för genomförandet av programmet, hur arbetet med markförsäljningen gått till, hur mycket mark som dittills hade sålts och hur många affärer som hade genomförts. Rapporten innehåller även en bedömning av hur markförsäljningen, i enlighet med hur tolkat uppdraget från , har bidragit till att stärka enskilt jord- och skogsbruk, särskilt i glesbygden. uppger att bolaget dittills sålt av sitt markinnehav och att bolaget anser att programmet inneburit en unik möjlighet för de som bor i glesbygd i allmänhet och för de som bor i glesbygd i norra i synnerhet att förvärva skogsmark och lantbruksegendom. Det anförs även att bolaget därigenom har fullföljt beslut om att bolaget ska sälja mark för att stärka enskilt jord- och skogsbruk. Den andra delrapporten togs fram 2014 och innehåller en uppföljning av vilka resultat som uppnåtts inom markförsäljningsprogrammet, särskilt mot bakgrund av ändrade uppdrag . redogör exempelvis för i vilka län och kommuner som försäljningar genomförts och i vilken omfattning affärerna har genomförts i glesbygd. Bolaget redogör även för priser och prisutveckling på den mark som har sålts och var köparna var bosatta. redovisar dock ingen bedömning av om bolaget har uppfyllt målen med markförsäljningsprogrammet eller inte, vilket man gjorde i den tidigare delrapporten. Det framgår dock att av affärerna i markförsäljningsprogrammet har genomförts i glesbygden (enligt definitionen i jordförvärvslagen). Utöver dessa två rapporter finns en kortare promemoria med en uppföljning av markförsäljningsprogrammet i årsakt för 2016.89 Promemorian omfattar uppgifter om försäljningssätt och utfall, till vem fastigheter har sålts, priser och om eventuell vidareförsäljning. I en sammanfattande bedömning konstaterar att huvuddelen av affärerna har genomförts i glesbygd 88Sveaskog (2006b) och (2014b). 89Sveaskog (2016b). till personer som genom förvärven har stärkt sitt befintliga markinnehav i området och att programmet därigenom enligt bolagets bedömning måste anses ha uppfyllt sitt syfte. konstaterar vidare att förvärvarna i stor utsträckning har gjort en mycket bra affär. Detta bedöms huvudsakligen bero på den allmänna prisutvecklingen på skogsfastighetsmarknaden och även på att det försäljningssätt som användes inledningsvis i norra sannolikt ledde till att köparna kom över attraktiva markområden till priser under marknadspriset. Samtliga årsredovisningar innehåller en redogörelse för markförsäljningsprogrammet även om omfattningen och vad som redovisas har varierat över åren. När det gäller uppgifter om såld areal och antalet affärer har uppgifterna från årsredovisningarna redan redovisats i avsnittet Arealen såld mark. I följande avsnitt beskrivs innehållet i årsredovisningarna som rör markförsäljningsprogrammet i övrigt.90 Liksom i fallet med regeringens årliga skrivelse till om de statliga bolagens verksamhet används olika begrepp när markförsäljningsprogrammets utfall redovisas i förhållande till arealmålet. Motsvarande mönster som finns i regeringens årliga skrivelse, som redovisar den sålda marken som produktiv skogsmark, återfinns dock inte i bolagets årsredovisningar. Begreppet produktiv skogsmark har endast använts , i årsredovisningarna . Vid det första av dessa tillfällen går det inte heller att utesluta att det är en felskrivning. Detta eftersom utfallet för markförsäljningsprogrammet redovisas tillsammans med uppdraget att tillhandahålla ersättningsmark till staten som uttalat skulle omfatta produktiv skogsmark, och antalet hektar motsvarar den totala arealen som bolaget sålde inom ramen för programmet . I årsredovisningen redovisas dock inte bara den totala areal som bolaget har sålt inom ramen för markförsäljningsprogrammet utan även hur stor andel som var produktiv skogsmark. Dessa begrepp har identifierats i redovisningarna av markförsäljningsprogrammet bl.a. för att beskriva vad bolaget ska sälja, har sålt och ska räkna av emot: 90Samtliga årsredovisningar för åren 2002–2019 har gåtts igenom. Samtliga redovisas i referenslistan. Fram används både skogsmark och mark som begrepp, men talar i stället endast om mark, med undantag som har redovisats ovan. I årsredovisningarna förekommer flera olika formuleringar för att beskriva markförsäljningsprogrammets syfte. Den vanligaste formuleringen under de inledande åren är ”i syfte att förstärka enskilt jord- och skogsbruk, framförallt i glesbygd”, vilken stämmer överens med uppdragets formulering i bolagsordningen. Det förekommer även att formuleringen har ett tillägg där det framgår att syftet också är att ”underlätta utkomstmöjligheter och lokal utveckling i skogs- och landsbygd”. figurerar denna formulering för att beskriva inriktningen för programmet (men inte syftet), vilket var en formulering som användes i det första riksdagsbeslutet. I något fall när bolagets vd formulerar sig kring syftet beskrivs det något friare som att ”ge fler möjligheter att leva av skogen och kunna bo kvar i glesbygden”. Från och med årsredovisningen är den vanligaste syftesformuleringen att ”stärka det enskilda skogsbruket”. med tillägget att försäljningen av mark till enskilda sägs ”underlätta utkomstmöjligheter och lokal utveckling i skogs- och landsbygd” och med tillägget ”på så sätt kan fler bo och få sin utkomst i glesbygd”. Det förekommer även andra formuleringar efter 2008 som att syftet är att ”sälja 5–av vår skogsmark för att förstärka det enskilda skogsbruket” och att ”ge privatpersoner möjlighet att till marknadsmässiga priser köpa skogsmark och på så vis ges möjligheter att bo och få sin utkomst i glesbygd” och att ”utveckla glesbygden och stärka enskilt skogsbruk”. I årsredovisningen används två syftesformuleringar: att ”stärka det enskilda skogsbruket” som konsekvent använts , och ”att stärka det enskilda jord- och skogsbruket”. I årsredovisningarna har bolaget inte bara uttryckt syftet med programmet utan även vad man anser att syftet inte är. ”Eftersom syftet inte är att minska markinnehav, utgör uppdraget inget hinder mot att köper mark.” Bidrag till lokal utveckling Som framgår ovan har markförsäljningsprogrammets bidrag till lokal utveckling framhållits i samband med att bolaget beskriver programmets syfte. I årsredovisningen framhöll särskilt fastighetsverksamhetens betydelse för lokal utveckling när bolaget konstaterade att det hade sålt ca 350 fastighetsobjekt, på totalt , till skogsbrukare och entreprenörer i . konstaterade vidare att var en region med brist på arbetstillfällen och att de sålda skogsfastigheterna därför var av stor vikt för att skogsbrukare skulle kunna försörja sig. Det ska nämnas att det inte går att utläsa av årsredovisningen om samtliga dessa affärer gjorts inom ramen för markförsäljningsprogrammet. har även i flera årsredovisningar framhållit att de bidrar till att skapa en levande landsbygd på annat sätt än genom markförsäljningsprogrammet, framför allt som arbets- och uppdragsgivare i glesbygdsområden. Bland annat lyfts samarbetet med lokala entreprenörer fram inom såväl skogsbruk som naturbaserad turism. Bolaget anser sig ha en betydande påverkan på den indirekta sysselsättningen, och refererade under ett antal år91 en studie som visade att bolagets verksamhet i (med sina 180 årsverken) bidrog till mer än 2 600 arbetstillfällen i länet. konstaterade därmed att det totala antalet arbetstillfällen som bolagets verksamhet genererar är betydligt större än de som är anställda i företaget, eftersom den också bidrar till arbetstillfällen hos entreprenörer, underleverantörer, köpkraft i övrigt näringsliv och indirekt när det gäller samhällstjänster. I årsredovisningen framhöll även att bolaget vid nyetableringar av verksamheter och kontor väger in möjligheten att skapa sysselsättning i delar av landet där det är ont om arbetstillfällen. Bolaget anförde att det hade lett till att en stor del av verksamheten hade utlokaliserats. I årsredovisningen framhöll vidare bolagets dåvarande vd betydelse för landsbygden genom att skapa sysselsättning och tillhandahålla skogsbilvägar. Bolagets vd menade att skulle ”vara ödsligare” utan bolagets aktiva skogsbruk, men konstaterade att det var en utmaning för bolaget att landsbygden fortsatte att avfolkas eftersom dess långsiktiga kompetensförsörjning var beroende av att människor kan och vill bo i hela landet. I årsredovisningen framhölls i likhet betydelse för sysselsättningen. Bolaget konstaterade att man utöver 846 anställda engagerar entreprenörer som utför arbeten motsvarande 1 600 heltidsanställda, och att tillsammans med entreprenörerna genererar ca 2 400 arbetstillfällen . Bolaget menade vidare med hänvisning till den s.k. sysselsättningsmultiplikatorn, enligt vilken 100 arbetstillfällen i skogsin- 91Sveaskog (2009) Långsiktigt värdeskapande, Års- och hållbarhetsredovisning 2008, (2010) Den svenska skogen – en växande affär, Års- och hållbarhetsredovisning 2009, (2011) Skog på räls för en bättre miljö, Årsredovisning 2010 med hållbarhetsredovisning, (2012) Års- och hållbarhetsredovisning 2011 och (2013) Kundfokus, enkelhet, innovation, öppenhet – Årsredovisning 2012 med Hållbarhetsredovisning. dustrin skapar ytterligare 125 jobb i andra branscher, att genom sin verksamhet skapar drygt 3 000 arbetstillfällen. framhöll vidare skogsbrukets betydelse för landsbygden genom att det skapar en lokal värdekedja ”som sträcker sig över byskolan, och ortens pizzeria”, skapar förutsättningar för olika typer av samhällsservice och har en viktig betydelse för friluftsliv, rekreation och turism. I årsredovisningen konstaterades att bolagets fastighetsverksamhet bl.a. syftade till en värdeskapande arrondering av marker samt till att förverkliga företagets markförsäljningsprogram. Året därpå uppges syftet med fastighetsverksamheten vara att göra strukturen – arronderingen – på det egna markinnehavet effektivare och mer ändamålsenligt. Markförsäljningsprogrammet är inte längre knutet till verksamhetens syfte utan det konstateras att därutöver fått i uppdrag av ägaren att på marknadsmässiga villkor bl.a. sälja mark för att förstärka enskilt jord- och skogsbruk särskilt i glesbygd. framgick att markförsäljningsprogrammet dominerade fastighetsverksamhet. I årsredovisningen är tyngdpunkten en annan. Efter att ha konstaterat att köp, byten och försäljningar av skogsfastigheter är en del av bolagets verksamhet presenteras markförsäljningsprogrammet. Därefter uppges att byten, köp och försäljning även genomförs för att förbättra arrondering. redovisas att markbyten är en vanligare del av fastighetsaffärerna. Det framgår att bytet ofta bygger på att köparen är s.k. rågranne med och gör att arronderingen för båda parter förbättras. –2014 framhöll att när det köper och säljer skogsfastigheter eftersträvar det att effektivisera strukturen på skogsinnehavet, förbättra åldersstrukturen och arronderingen samt komma närmare kunderna. Att effektivisera strukturen på skogsinnehavet och anpassa den till kundstrukturen framhölls som ett viktigt mål för i årsredovisningen , vilket angavs vara skälet till att bolaget var en av de större aktörerna på marknaden för köp, byten och försäljning av skogsmark. I årsredovisningen framhöll dåvarande vd när det gäller markförsäljningsprogrammet att bolaget var angeläget om att anpassa utbudet till efterfrågan ”så att inte de lokala fastighetsmarknaderna påverkas negativt”. Att försäljningarna ska genomföras till marknadsmässiga priser och på marknadsmässiga villkor betonas genomgående i årsredovisningarna. Prisutvecklingen på skogsfastigheter är också något som bolaget återkommande kommenterar. I årsredovisningen uppgav bolagets dåvarande vd att räknade med att sälja av bolagets markinnehav , och betonade att det skulle bolaget göra ”i hög takt, men på ett sådant sätt att marknadspriserna inte påverkades negativt”. Av årsredovisningen framgick att bolaget på grund av finanskrisen hade inlett en översyn av formerna för markförsäljningen bl.a. för att säkerställa fortsatt marknadsmässiga priser i områden där efterfrågan hade minskat. I årsredovisningen betonade vidare bolaget att markförsäljningarna anpassades för att inte skapa obalans på skogsfastighetsmarknaden. Påverkan på bolagets avverkningsnivåer I årsredovisningarna –2005 konstaterade att man behövde minska uttaget från egen skog. Anledningen uppgavs bl.a. vara markförsäljningsprogrammet som gjorde att bolagets arealer minskade. framhöll att bolagets avsikt var att delta aktiv i en förvärvsprocess om det gavs möjlighet att förvärva större skogsmarksobjekt. 2004 beslutade om nya avverkningsnivåer med minskade virkesskördar om i och som följd. Något som ledde till en översyn i syfte att anpassa avverkningsorganisationen till framtida avverkningsnivåer, och 2005 anpassades organisationen i norra till de lägre avverkningsnivåerna. Av årsredovisningen framgick att sänkt avverkningsnivåerna i enlighet med den långsiktiga avverkningsplanen. Bolagets plan var att under de kommande 10 till 15 åren ligga kvar på en lägre avkastningsnivå i norra för att därefter åter öka avverkningsuttagen.