rfr · H70WRFR11 · 2020-01-01 00:00:00 — och läkarna är diskriminerande, ohederliga och korrupta drar man slutsatsen att om man inte kan lita på den här typen av människor – hur ska man då kunna lita på människor i allmänhet i det här samhället? Det kinesiska ordspråket är alltså förmodligen korrekt: Fisken ruttnar från huvudet och ned. De här sakerna rör sig i de flesta länder inte särskilt mycket. med lite knep och knåp fått ihop hur detta ser ut i . inte helt jämförbara, för jag har plockat från lite olika undersökningar. det ser ut som på bilden. Om man går tillbaka till omkring 1960 låg både när det gäller tillit till andra människor och tillit till institutionerna på de mycket höga nordiska nivåerna. Sedan faller det. Som ni ser är det nästan Det stora fallet kommer under Watergate, och så STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN vidare, och sedan repareras det inte. Jag tycker att detta är intressant, för det är ett av få fall där vi kan se hur det här utvecklas . har också längst data på området. Då måste man fråga sig när det gäller den höga tilliten i hur bra de svenska offentliga institutionerna sköter sig. När vi mäter det kommer det ett väldigt överraskande resultat. Mina amerikanska kollegor tror att jag hittar på när jag berättar att den institution i som man uppfattar sköter sina uppgifter bäst är . Sjukvården har också bra siffror. Siffran kan gå från minus 100 till plus 100, så plus 64 är alltså ett högt tal. Domstolarna har bra och polisen hyfsat bra siffror. Sedan går det lite ned till . Regeringen, och även , har lite halvknackigt resultat – dock på plus. har så där, lite på plus. Men har väldigt låga siffror och likaså . Jag tror inte för att de två som ligger lågt sysslar med oegentligheter. Men de har en uppgift där de måste använda mycket diskretionär makt, och det verkar vara något som folk har svårt att uppskatta. Detta är också viktiga siffror, för de pekar på att det inte ligger i den svenska befolkningens DNA att lita på myndigheter. Tilliten är beroende av hur myndigheterna är uppbyggda och vad de gör. Det är alltså något man kan ändra och som går att ändra på politisk väg. Den grundnorm vi tror är den viktigaste här, och den antar jag att ledamöterna kan rabbla i sömnen, är regeringsformens 1 kap. 9 § som stadgar följande: ”Domstolar samt förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör offentliga förvaltningsuppgifter ska i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet.” Notera två saker: att det inte är en målsättning utan en rättsregel och att det även innefattar privata organisationer, typ friskolor och annat som har att fullgöra offentliga förvaltningsuppgifter. Vi tror att om opartiskhet är den centrala. Här finns en intressant motsättning. Man kan uppfatta demokrati som en intressekamp, och en intressekamp är alltid partisk. Man går med i ett politiskt parti eller en rörelse för att man vill något partiskt. Men den offentliga förvaltningen ska arbeta efter en helt annan norm, nämligen opartiskhet. Det finns en intressant spänning mellan dessa två principer. Båda är nödvändiga, men de ska helst inte blandas. Det resultat som vi hittar är att de offentliga institutionerna, framför allt de som ska genomföra politiken, starkt påverkar hur människor uppfattar den moraliska standarden i det samhälle de lever i. Att etnisk mångfald förstör den sociala tilliten har varit en populär idé. Vi har fått ta del av ett intressant resultat från våra danska kollegor avseende invandrare från länder med låg tillit som har kommit till . De ökar sin sociala tillit efter i , under förutsättning att de uppfattar att de har blivit rättfärdigt bemötta av de danska myndigheterna. Det är den mest centrala faktorn. Tillsammans med en kollega i , , har vi tagit fram resultat från våra studier av regioner. Vi mäter etnisk mångfald STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN i dessa regioner som antalet medborgare födda utanför . mångfald har en negativ effekt på social tillit men enbart i de regioner som har låg kvalitet i den offentliga förvaltningen. I regioner med hög kvalitet i den offentliga förvaltningen försvinner hela effekten av etnisk mångfald. Finns det några problem i detta framöver, trots dessa relativt goda nyheter? forskning visar en något ökad politisering i uppfattningar om hur väl myndigheterna sköter sina uppgifter. Det visar sig att moderater och sverigedemokrater är lite mer kritiska till hur myndigheterna sköter sina uppgifter, och detta bör inte vara politiserat. Vi har också ett ökat inslag av myndigheter som huvudsakligen har ideolo- giska uppgifter, till exempel , Delegationen mot segrega- tion, och . myndigheter som inte har att genomföra någon egentlig politik utan som huvudsakligen ska påverka den offentliga opinionen, och det fungerar lite oskönt med idén om opartiskhet. Så några avslutande reflektioner. Möjligen är den offentliga förvaltningens kvalitet den viktigaste faktorn bakom att skapa hög social tillit i ett samhälle. Man måste också inse att hög kvalitet i den offentliga förvaltningen är i ett internationellt och historiskt perspektiv inte regel utan undantag. procent av världens befolkning lever under svårt dysfunktionella, korrupta och Det kan alltså vara så här: Det är myndigheter att lita på som är demokratins Ordföranden: för ännu en tankeväckande presentation av stort intresse! En av KU:s uppgifter är att titta på just styrningen av myndigheter, så detta tangerar verkligen vårt område. Detta har nog väckt nyfikenhet, och det finns säkert många frågor. (S): Min fråga går till er alla tre. Limmet i samhället, alltså tilli- ten, har ju en positiv effekt genom lägre transaktionskostnader och smörjmedel på alla möjliga sätt. Jag är kanske helt ute och cyklar, men jag tänker att en förutsättning är att människor möts. Det vore intressant att höra vad forskarna säger om det. Låt mig idealisera min egen uppväxt. Det var stora sociala skillnader, men direktörens son och den ensamstående sjukliga mammans dotter spelade i samma lag och gick i samma skola. har vi en ökad bostads- segregation, och människor bor med fler människor som har till exempel samma hårfärg och samma inkomstnivå. gare, och särskilt i ökar skillnaden mellan olika stadsde- Då möts man inte riktigt. Hur kan man då känna tillit? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN , : En av de starkaste faktorer man hittar vad gäller hög tillit är likvärdig utbildning, och detta hittar man tydligt i de länder som också har låg korruption. I länder med hög korruption, till exempel , ser man motsatsen. Ju mer utbildning man har, desto mindre litar man på andra människor. Det är förmodligen för att man har mött så mycket oegentligheter i utbildningssystemet. De flesta former av jämlikhet, såväl ekonomisk som social, förefaller ha en positiv effekt på social tillit. Men det finns också en motsatt effekt. Utan social tillit, det vill säga att man tror att de flesta andra betalar sina skatter och inte fuskar med välfärdssystemen och så vidare, är det svårt att åstadkomma hög social tillit. Här går alltså pilen i båda riktningarna. Den form av segregering som förefaller vara sämst är om man får etniskt homogena områden, såsom och . Det är inte så illa om man har segregering i form av att det bor invandrare från många olika länder på en plats. Den sämsta formen är den man har i till exempel med etniskt distinkta områden som i sig är homogena. Det förefaller ha en mycket negativ inverkan på social tillit. , : I har vi högst social tillit, alltså mellanmänsklig tillit, i storstäderna. ligger över snittet, och ligger lite över snittet. Däremot ligger intressant nog klart under snittet. När det gäller generell tillit har det mycket att göra med utbildning, övre medelklass och annat, och den typen av människor är överrepresenterade i de större städerna. är ett intressant undantag. När det gäller partikulär tillit, att lita på sina grannar och andra människor i sin närhet, är tilliten i högst på landsbygden och klart lägre i storstäderna. Det vanliga är att man har mer tillit till sina grannar än till människor i allmänhet. Det finns dock några få undantag, och det har vi detaljstuderat i i lokala, regelbundna SOM-undersökningar . I hårt utsatta områden med mycket invandrare, hög arbetslöshet och många sociala problem, till exempel , är den generella tilliten till andra människor högre än tilliten till grannarna. Det är illavarslande eftersom vi tror, vilket Bo var inne på tidigare, att den partikulära tilliten bygger upp den sociala mellanmänskliga generella tilliten på lång sikt. , : Det finns grupper som avviker från den höga tilliten. Det är långtidsarbetslösa, långtidssjukskrivna och de som röstar på övriga partier. Det finns inga partiskillnader bortsett från att de som röstar på har lägre tillit än de som röstar på de andra partierna. , : Detta är saker som Bo och jag forskar gemensamt om . Det väsentliga är att den sociala tilliten är stabil i . Vi är ett av få länder där den inte går ned. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN , och andra länder vi har jämfört med går den ned. Det finns dock grupper i som tappar i social tillit: arbetslösa, de med dålig hälsa och de med sjuk- och aktivitetsersättning. Människor som är utsatta i det välfärdspolitiska systemet tappar i social tillit , och vi har siffror . Hos sverigedemokrater ökar i stället tilliten. Ju större parti blir, desto mer ökar andelen sverigedemokrater som litar på sina medmänniskor. Här minskar ånyo polariseringen. (M): Jag har många frågor men får nog välja ett par stycken. Kanske hinner vi återkomma till de andra . Jag upplever att den polarisering som pekade på har stått mycket i fokus i den politiska debatten . Har ni några tankar om vilken effekt det får när frågor om polarisering står i politikens och allmänhetens fokus? Har det alltid varit så för att det är mer politiskt intressant att diskutera dessa frågor, eller har det skett en förändring som långsiktigt kan ha en negativ påverkan? Vi såg att inte har lyckats reparera den tillit som skadades under Vi- etnamkriget. Finns det något land som har lyckats reparera den bristande tilliten? , : Jag tar den sista frågan först. Vad Bo visade var förtroendet för olika politiska institutioner och politik i . Det rasade under och . Se- dan dess har det varit i huvudsak stabilt. hade höga förtroendesiffror när mätningarna började . Sedan sjönk förtroendet år . Jag vet inte hur jag har sagt att det är på väg ned. kunde jag sluta säga det eftersom förtroendet gick klart upp tills det toppade 2010. Därefter har det börjat gå ned en aning, men vi är inte i närheten av de tidigare låga siffrorna. är ett exempel på ett land där en nedåtgående 30-årig kurva har reparerats . Men de senaste fyra fem åren har kurvan gått nedåt igen. Vad gäller polarisering har vi dåliga data tidsseriemässigt. Men som jag nämnde förut har polariseringen ökat i de frågor som står i centrum för debatten just , och då kan vi jämföra . Men vi har inte mycket annat. Jag har inte haft möjlighet att titta på hur det ser ut i andra länder. Debatten om flyktingar, mångkultur, nationalism, högerpopulism samt lag och ordning pågår inte bara i , utan den pågår över hela och även i med Trump och det val som kommer . Jag har dock inte sett några siffror så att jag kan jämföra graden av polarisering och hur förändringen ser ut. Jag skulle misstänka att det vi har i inte är unikt utan att det har hänt något i just dessa frågor. I de traditionella frågorna som har med vänster–höger, ekonomisk fördelning, jämlikhet och STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN annat att göra har vi fortfarande en rätt hög grad av polarisering, men den har inte ökat. Dessa frågor står inte på samma sätt i känslomässigt och politiskt centrum. , : Tilliten till politiska institutioner går upp och ned, men den sociala tilliten är relativt stabil. Det finns dock länder där den har ökat. I till exempel har den ökat rätt kraftigt. I våra studier har ökningen inte varit lika klar i . Men enligt data från World Values Survey, som bara ställer den dikotoma frågan, alltså litar på kontra litar inte på, ser man en ökning . Ett land där det har ökat dramatiskt är , men man vet ju inte om man ska tro på de siffrorna eller inte. Det finns en intressant koppling här till både om folk är nöjda med sitt liv och social tillit. I det låt vara relativt fåtal länder där man lyckas höja kvaliteten i de offentliga institutionerna och framför allt minska korruptionen får man en väldigt snabb effekt vad gäller att folk är nöjda med sitt liv. Den effekten är mycket starkare än den från ekonomisk tillväxt. Man får också en sådan effekt på social tillit. Vill man öka den sociala tilliten handlar det alltså om att försöka få bra ordning på de offentliga institutioner som har att genomföra den offentliga politiken. , : Jag uppfattar din fråga som att det också kan hänga ihop med uppmärksamheten det får i medierna. De medieforskare som tittar på det ser att det rapporteras mer i medierna om de frågor som är tydligt polariserade i samhället. Det sambandet finns alltså. Det finns ett intresse av att rapportera om sådant där det finns tydliga åsiktsskillnader. Men det är svårare att säga vad som kommer först, om det är medierna som driver på det och i vilka sammanhang de eventuellt gör eller inte gör det. Det finns ett grundläggande intresse att rapportera om sådant där det finns en tydlig intressekamp. Det är alltså inbyggt i systemet att vi får mer information om sådant som är polariserande. (SD): Jag tackar för väldigt intressanta föredrag. Min fråga går till , och jag ska försöka uttrycka mig tydligt. Det handlar lite om hönan eller ägget. Kan tilliten till institutionerna i ett land med hög tillit, till exempel och , komma sig av att folket från början känner tillit? Är det kanske andra faktorer som spelar in mer än själva tilliten till de offentliga institutionerna? Hur mycket har du tagit hänsyn till det? Det vore intressant att se om tilliten bland invånarna i ett land som ligger långt ned på skalan, till exempel eller , skulle öka om korruptionen minskade och institutionerna fungerade bättre. Då skulle vi verkligen se effekten av det du berättade om. STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN , : Det lilla problem vi har är att vi inte får göra riktiga experiment. Jag tror inte att Kommuner och Landsting skulle uppskatta om jag bad att få införa rejäl korruption i 30 kommuner så att vikan se vad som händer. Vi måste därför arbeta med naturliga experiment. Detta försvåras av att vi inte har några data över . sökningarna gjordes i . Tittar man noga på vad som har hänt i sekventiellt ser man att det första som händer är att förtroendet för institutionerna går ned. Sedan klappar tilliten till andra människor ihop. Finns det andra faktorer? Det har talats mycket om att etnisk homogenitet skapar hög tillit. Jag har dock aldrig varit imponerad av denna teori. Några av de regioner i som har absolut lägst tillit är , , och några av de stora öarna i , och de är extremt etniskt homogena. Man har studerat detta både med surveyundersökningar och etnografiskt. Den region som ligger lägst i , där bara 8 av 100 svarar ja på frågan, är extremt etniskt homogen. Det är alltså något lite konstigt med den teorin. Det vi har hittat när det gäller den offentliga förvaltningen fungerar nog så här: Du bor i en region. In kommer det en massa människor som inte är som du. De talar ett annat språk och ser inte ut som du. Om du har uppfattningen att de offentliga institutionerna har låg kvalitet kan det ligga nära till hands att tänka att de nya människorna kommer undan med allsköns oegentligt beteende. De betalar inte sina skatter, de överutnyttjar välfärdssystemet och så vidare. Då går förtroendet ned. Om du däremot har uppfattningen att de offentliga institutionerna sköter sig och att reglerna fungerar så kan du visserligen tänka att de inte är som du och att du kanske inte gillar dem, men förtroendet går inte ned eftersom de måste följa samma regler som du. Det är i alla fall så vi tror att det fungerar. I samhällsvetenskaplig forskning går pilarna alltid åt båda håll. Men lägger man samman de många studier som har gjorts, vilket en kollega till mig gjorde, får man ett rätt tydligt resultat. Det är uppfattningen om de offentliga institutionernas kvalitet som påverkar tilliten, inte tvärtom. Det är så vi ser att orsakspilen fungerar. Vi ska dock vara lite försiktiga. Vi har ju inte perfekta svarsfrekvenser. Det är nu den stora gruvstrejken i . Lite drygt innan denna rätt dramatiska strejk inträffade gjorde en grupp arbetssociologer en undersökning av vad gruvarbetarna tyckte, och de var alldeles nöjda. Allt var bra. Det finns alltså inte obetydliga metodproblem i denna forskning, vilket vi självkritiskt måste fundera över. Men som jag brukar säga är detta så bra vi kan göra när vi mäter det. (C): Ordförande! Jag håller med min kollega om att presentationerna väcker många frågor och att det är svårt att välja ut någon enstaka. En intressant reflektion från är den om vår ständiga upptagenhet av relationen mellan väljare och valda. Medan vi ledamöter tenderar att STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN överskatta sympatierna för vår politik upplever väljarna att det blir alltmer polariserat. Vad gör detta med oss, både väljare och valda, att vi blir marinerade i åsiktskorridorer, ekokammare eller filterbubblor? Vad vågar vi tro och hoppas om framtiden i det avseendet? Vidare får gärna utveckla detta med landsbygdsbefolkningen. Kan vi dra några särskilda lärdomar om den? Du nämnde något om skillnaden mellan och andra områden, att det finns en större partikulär tillit på landsbygden. Finns det annat som skiljer i synen hos befolkningen på landsbygden? , : Vad gäller den första frågan är detta något som amerikanska statsvetare är väldigt upptagna av, för där är det så polariserat. Just nu försöker man inom statsvetenskapen förstå hur man får människor som står på så olika sidor att komma överens och hur man får politiker att förstå väljarna i detta extremt politiserade klimat. Det pågår alltså mycket forskning om detta , och de ser det som en av sina viktigaste uppgifter. En konkret studie som pågår nu är att man bjuder in till lunch mellan oliktänkande och ser vad som händer när de hjälps åt att försöka förstå varandras argument. Man går alltså ned på botten för att förstå hur det ska gå till. Det uppfattas alltså som en viktig fråga. Svaret man lutar åt är väl detsamma som och . Statsvetaren säger att det inte finns några lätta vägar utan att man måste ut och prata med människor. Man måste föra en dialog, göra det hårda jobbet med opinionsbildning och försöka förstå varandras argument. När ni sitter här och försöker förstå varandra lär ni er hur de andra tänker och för en kontinuerlig dialog om dessa frågor. Det är förmodligen denna väg man måste gå. Man måste närma sig varandra. Fenno säger att man som politiker måste få en känsla för sitt valdistrikt; man måste helt enkelt vara där och lyssna på väljarna och ha en intuition för vad de tänker och känner. Det handlar om att undvika avstånd i samhället. Sådant basalt och grundläggande pratar de om i den amerikanska statsvetenskapen. , : ska jag vara med på ett seminarium som jag redan nu har börjat förbereda. Det ska handla om skillnaden mellan stad och land i alla möjliga avseenden. Vi har ett fantastiskt material i , framför allt från SOM-undersökningarna. Nämn något, och har mätt det. Vad vi än tänker oss kan vi se hur det har förändrats. Vi har 30-åriga mätserier, så vi kan systematiskt titta på vad som händer med svensk landsbygd i kontrast till storstäderna. Resonemanget i och även internationellt är att något håller på att slitas isär mellan landsbygd och storstäder. bor en majoritet av jordens befolkning i städer, men det är rätt nytt. Partipolitiskt i är det intressant. Detta är ju gamla starka område. är starkast på landsbygden. Det håller dock lång- STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN samt på att jämna ut sig, för är även hyfsat starkt i stor- är också tydligt starkast på landsbygden. finns alltså något att fundera på. I diskuteras detta ännu mer än i , apropå valet . kanerna är tydligt starkast på landsbygden och demokraterna tydligast starkast i storstäderna, framför allt i storstäderna på kusterna. I mitten av landet är dock republikanerna starkast, framför allt på landsbygden. Detta mönster har funnits länge i , men det har förstärkts. I håller skillnaden mellan lands- bygd och stad kanske på att förstärkas i olika avseenden. Bjud tillbaka mig så kommer jag att ha hur mycket siffror som helst på detta. Jag har börjat att samla på mig för landsbygd respektive Något håller på att hända. Kanske är det en form av polarisering. (V): Jag har också fastnat lite i de frågor som och lyfte, det vill säga om medier, vilka saker som diskuteras och hur det Det är liksom ett samspel mellan politik och medier, där lyfte ett önskemål om att vi skulle vara lite långsammare. Det är ju inte alltid den som reagerar snabbast som är den som har tänkt till eller som kommer med något slags sanning. Det där är dock ett stort problem eftersom det ofta är den som snabbt säger något som får höras. Den som får höras blir då den som sätter agendan, och då blir det den frågan som blir viktig för väljarna. Det är alltså väldigt svårt att se vad som kommer varifrån. De frågor som är viktiga för väljarna, är det sådant som folk har varit snabba att reagera på eller är det sådant som faktiskt är vik- tigast för väljarna? Och så ska då politikerna på något sätt lyssna på väljarna. vet vi ju inte vilka personer som har röstat på någon av oss. finns ju ett skäl till att vi har partier, och vi ska tycka olika. att det här är lite svårt att få ihop. Jag funderar därför på om det ändå bör vara polariserat i viss mån, annars blir det ju helt utslätat. Vi kan inte alla bara försöka lyssna efter vad något slags majoritet tycker eller vad väljarna förväntar sig; vi är ju satta att repre- sentera olika väljare. Då blir det enda vi kan utgå från ändå det som vi själva har försökt att ha som löften. Det här är bara funderingar och reflektioner. Jag tycker att det blir väldigt , : Jag håller med om att det är svårt, och jag håller också med om det som sa, alltså att man ska skilja mellan polari- sering och politisering. Det är viktigt att tydliggöra ideologiska skillnader, för då blir det också tydligt för väljarna vad det är man har att välja på. lansen gäller det förstås att hålla. Utifrån kontexten att vårt samhälle har ett drag åt en polariserande debatt kan man ändå, tycker jag, tillåta sig själv att ta ett djupt andetag och fundera: Är det här en situation där det viktiga budskapet kommer fram? STENOGRAFISK UTSKRIFT FRÅN FORSKARHEARINGEN kommer det att vara det. kanske man behöver polarisera. Men då ska man också finnas där i efterhand och ta ansvar för den situation som uppkommer när man tydliggör de här skillnaderna. Det var väl det som var reflektionen. Jag har också stor förståelse för mediesituationen och att man måste kunna nå ut med sitt budskap. Det är inga enkla saker detta. Skånberg (KD): Tack för fina dragningar! Det är verkligen tankeväck- Jag har ett litet inpass bara: Om ni vill ha hög svarsfrekvens från oss, så säg till våra gruppledare att svara. Det har de gjort , och då ökar frekvensen. Tydligen har de mycket att säga till om. (, : Det har vi gjort.) Jag skulle vilja ta fasta på det ni säger om att polarisering är negativt, vilket det är lätt att hålla med om, att tillit är själva grundkittet och att upplevd tillit korrelerar med upplevd lycka. Där har vi så att säga agendan för det som vi ska försöka att tillämpa här. Jag har också uppfattat att det är institutioner som kan skapa den här stabiliteten. Då kommer vi in på riksdag och regering, som ju är institutioner och garantier för demokratin. Där hade vi inte så märkvärdiga siffror. De var på plussidan, ja, men inte väldigt bra. Vad kan göras där?