rfr · H80WRFR2 · 2020-11-25 00:00:00 — Vidare ska en utlänning som har beviljats ett uppehållstillstånd som har tidsbegränsats enligt 16 a eller 16 b § eller som har beviljats ett uppehållstillstånd enligt 16 d eller 16 e § tillfälliga lagen redovisa att han eller hon deltar aktivt i utbildningen (20 §), och för den som inte gör det kan uppehållstillståndet återkallas (21 §), se vidare 2.2.7 och 2.2.8 ovan. En individuell studieplan ska upprättas för eleven där det ska framgå mål för och omfattning av studierna (se avsnitt 3.4). Det är rektorns ansvar att revidera planen vid behov. poängterar att ansvaret för att göra bedömningen att en elev bedriver ”hel- eller deltidsstudier” ligger hos rektorn. Det finns flera olika regleringar, t.ex. för den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande och gymnasial nivå och vuxenutbildning med sfi, som reglerar vad som gäller som heltid inom vuxenutbildningen.105 Inom den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande och gymnasial nivå samt vuxenutbildning som särskild utbildning för vuxna på grundläggande och gymnasial nivå används verksamhetspoäng som ett mått på studieomfattningen (se avsnitt 3.4). För en veckas heltidsstudier beräknas 20 verksamhetspoäng, och det finns ingen relation mellan verksamhetspoäng och antal undervisningstimmar. Inom sfi anges studieomfattningen i timmar, dvs. man använder inte verksamhetspoäng, och heltidsbegreppet är här inte 103CSN, mejl . 104CSN, mejl och . 105Skolverket (2019). 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ Studier i sfi ska kunna kombineras med andra aktiviteter och med studier i andra skolformer.106 SKR framhåller att de sammanhållna yrkesutbildningarna inom den kommunala vuxenutbildningen, men också motsvarande utbildningar inom gymnasieskolans introduktionsprogram, är individuellt utformade. förarbetena till tillfälliga lagen är den individuella studieplanen ett viktigt underlag för att avgöra om utbildningen är en sådan som avses i bestämmelserna och om elever kan beviljas förlängt uppehållstillstånd. anger att kraven på den enskilda individen kan variera beroende på vilken studieform utbildningen bedrivs inom. Till exempel finns det krav på elevnärvaro i gymnasieskolan medan motsvarande krav saknas inom den Det innebär, vilket framgår av förarbetena till tillfälliga lagen, att studieprestationen får större betydelse inom den 9.5.2 föreskrifter om aktivt deltagande Som redogjorts för har beslutat om föreskrifter om vad som avses med att en person aktivt deltar i en utbildning enligt tillfälliga lagen (se avsnitt 2.2.7). Verket började göra kontroller av om personer bedriver aktiva studier. En begäran att lämna in underlag har skickats ut till ca 400 personer som har haft tidsbegränsat uppehållstillstånd och som omfattas av kravet i regelverket. Myndigheten kommer därefter löpande att skicka ut begäran om underlag i ärenden av detta slag.108 Enligt 4 § i förskrifterna kan en person som går en gymnasial utbildning förutom den dokumentation som anges för att visa att kravet på aktivt deltagande i utbildningen är uppfyllt också lämna in annan bevisning som visar att han eller hon aktivt har deltagit i utbildningen. anger att formuleringen annan bevisning är en följd av att fri bevisföring tillämpas i . Myndigheten kan därför inte specificera endast en viss typ eller vissa typer av dokumentation som kan godtas. Enligt framgår det direkt av förarbetena att det inte är möjligt att begränsa redovisningen av aktivt deltagande till endast betygsdokument, utan att också andra former av bevismedel kan komma i fråga (prop. 2016/17:133 s. 61 f). ser kontinuerligt över om det finns behov av ytterligare stödmaterial för prövningen av om kravet på aktivt deltagande är uppfyllt. Det kan enligt verket finnas ett behov av ytterligare stöd i bl.a. denna fråga som av myndigheten inte anses lämpligt att reglera i föreskriftsform.109 har ännu inte fått någon återkoppling från huvudmän och skolor när det gäller föreskrifterna om att delta aktivt i en utbildning. Det beror sannolikt på att föreskrifterna relativt har trätt i kraft. 107 Kommuner och Landsting (2019b). 108 , Skypeintervju . 109 , Skypeintervju . 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ menar att aktivt deltagande är en komplex fråga, speciellt inom vuxenutbildningen där närvarokrav inte är reglerade i skolförfattningarna. Utgångspunkten för vuxenutbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar, vilket innebär att utbildningen är flexibel och kan bedrivas på flera olika sätt. Till exempel bedrivs mycket av vuxenutbildningen på distans. av kursdeltagarna på gymnasial nivå studerade på distans En annan viktig utgångspunkt för i dialogerna med i arbetet med att ta fram föreskrifterna har varit att föreskrifterna inte bör skapa någon onödig administration hos skolorna. uppnås genom att föreskrifterna i första hand hänvisar till att redan befintliga underlag hos skolorna ska användas. poängterar att det är som har getts bemyndigande att meddela föreskrifter om aktivt deltagande och som är den myndighet som kommer att tillämpa dessa Enligt SKR kvarstår det frågor om aktivt deltagande i utbildningen och vad detta krav innebär för skolpersonalen. att frågan om vad som avses med att en person deltar aktivt i en utbildning har tydliggjorts, t.ex. förtydligas att den dokumentation som finns hos skolhuvudmannen ska användas i första hand. Det faktum att även annan bevisning kan användas för att visa att en person har deltagit aktivt i utbildningen innebär dock enligt SKR en risk för en ökad administrativ belastning för skolans personal. En obesvarad fråga enligt SKR är hur mycket frånvaro en person kan ha och ändå anses ha deltagit aktivt i utbildningen.111 Det är enligt svårt att bedöma hur föreskrifterna kommer att tillämpas. Enskilda folkhögskolor har kommenterat föreskrifterna. Det finns å ena sidan folkhögskolor som menar att det kommer att öka administrationen att kunna visa att en person fullföljer utbildningen enligt sitt planeringsdokument och å andra sidan folkhögskolor som anser att man redan tar fram all dokumentation, t.ex. studieomdöme, grundläggande behörighetsintyg och andra dokument. frågetecknen kommer att rätas ut med tiden.112 Föreskrifterna kommer enligt troligtvis inte att medföra någon förändring av lärarnas och rektorernas ansvar. fortfarande bedöma om eleverna har deltagit aktivt i undervisningen, vilket kräver underlag från skolorna och i förlängningen av lärarna. av reglerna innebär att betygen och omdömena från lärarna även i fortsättningen kommer att utgöra ett viktigt underlag vid handläggning av ärendena. menar att det finns en realistisk hållning till uppnådda studieresultat i föreskrifterna, t.ex. när det gäller godkända betyg och vad som gäller i de fall en person saknar godkända betyg eller betyg ännu inte har satts.113 110Skolverket, Skypeintervju . 111Sveriges Kommuner och Regioner, Skypeintervju . 112Folkbildningsrådet, mejl . 113Lärarförbundet, telefonintervju . 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ menar att det finns en vaghet och ett tolknings- utrymme i föreskrifterna. Till exempel specificeras inte innebörden av att annan bevisning kan användas för att visa att en person fullföljer utbildningen enligt sin individuella studieplan. anser även att risken för otillbörlig påverkan på lärarna finns kvar trots föreskrifterna. oklarheter när det gäller reglerna har det vidare gjorts en ”överdokumentation för säkerhets skull”, och många av skolorna har skickat in all dokumentation som finns för en elev. Det har inneburit en ökad administration för lärare, men också för övrig skolpersonal. Bedömningen är att den administrativa belastningen inte kommer att förändras i och med föreskrifterna.114 Lärarnas yrkesetiska råd välkomnar föreskrifter. menar rådet, liksom , att risken för otillbörlig påverkan kvarstår, eftersom den enskilda lärarens betygsättning alltjämt kan ha en stor betydelse för huruvida en person får ett förlängt uppehållstillstånd Det är ännu inte helt klart hur den individuella studieplanen ska användas i de fall då betyg ännu inte har satts. Rådet anser även att det är oklart vad som menas med begreppet annan bevisning som kan visa att en person fullföljer utbildningen enligt sitt planeringsdokument. Det framgår inte heller av föreskrifterna hur uppnådda studieresultat ska vägas i relation till närvaro i Rådet bedömer att reglerna kommer att innebära en viss ökning av dokumentationen för lärarna.115 betonar att lärare och rektorer aldrig får utsättas för tryck när det gäller betyg och bedömning. bedömningar får enbart göras utifrån en adekvat bedömning av uppnådda prestationer i förhållande till de kunskapskrav som gäller för en enskild kurs eller de mål som gäller för en gymnasieutbildning. Detta är ett problem som kvarstår trots föreskrifter. 5 § i föreskrifterna som att det om utlänningen inte har godkänt betyg i en eller flera kurser, eller om betyg ännu inte har satts, i praktiken räcker att personen i fråga är närvarande på lektionerna för att anses ha deltagit aktivt Om så är fallet är det ett viktigt klargörande som delvis hanterar de problem och den kritik som tidigare framfört när det gäller lagstiftningen.116 konstaterar att det finns vissa frågetecken kring hur föreskrifterna ska tillämpas i praktiken. Ett exempel är hur närvaro ska vägas mot uppnådda studieresultat, inte minst om en person har fått underkänt på en eller flera kurser och har en hög närvaro.117 115Lärarnas yrkesetiska råd, intervju . 116Sveriges , mejl . 117Sveriges , intervju . 9UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ GYMNASIAL NIVÅ I kartläggning lyfts det fram att flera yrkesgrupper, t.ex. lärare samt studie- och yrkesvägledare, är osäkra på hur de ska bistå personerna i målgruppen med information och att det skapar en osäkerhet.118 Flera av de intervjuade, t.ex. representanter för , , , Lärarnas yrkesetiska råd, och , menar att arbetssituationen för skolpersonalen, t.ex. lärare, kuratorer, rektorer samt studie- och yrkesvägledare, präglas av osäkerhet och att arbetsbelastningen har ökat. Tillämpningen av tillfälliga lagen påverkar arbetsmiljön på ett negativt sätt i form av ökad arbetsbelastning. Skolpersonalens betygsättning, bedömning och närvarorapportering upplevs ha en stor betydelse för beslut om uppehållstillstånd.119 Det är enligt flera av de intervjuade aktörerna fortfarande oklart vilka gymnasiala utbildningar, och framför allt sammanhållna yrkesutbildningar, som kan ligga till grund för förlängt uppehållstillstånd.120 har t.ex. vid nätverksträffar för introduktionsprogrammen talat med undervisande lärare och rektorer som har berättat att regelverket om tillfälliga uppehållstillstånd innebär en ökad arbetsbelastning. Det finns en relativt utbredd uppfattning hos skolpersonalen att ansvaret för om en person får ett förlängt uppehållstillstånd eller inte landar på den enskilde lärarens eller rektorns bedömning och rapportering.121 uppger att de för att hantera detta problem kan betona betydelsen av att huvudmannen har en uppdaterad och känd plan för utbildning som skolan kan använda vid planeringen av utbildning och att skolan för varje elev har och använder en uppdaterad och känd individuell studieplan som utbildning och undervisning planeras utifrån. Skolan bör alltid planera, agera och dokumentera i enlighet med dessa planer. Om huvudmannens plan för utbildning och elevernas individuella studieplaner används som det är tänkt ges personalen större möjlighet att utgå från skollagstiftningen, precis som det är tänkt, och ansvaret läggs på huvudmannen och rektor i stället för på den enskilda läraren och studie- och yrkesvägledaren.122 menar att personer i målgruppen är relativt resurskrävande och tar mycket resurser i anspråk när det gäller administration, t.ex. i samband med bedömningen av studieresultat och registreringen av frånvaro. Lärarna i folkhögskolorna upplever att personerna pressar på för att få förkun- 118Socialstyrelsen (2019). 119Folkbildningsrådet, intervju , , telefonintervju , Lärarnas yrkesetiska råd, intervju , , Skypeintervju , , Skypeintervju , och , intervju . 120Lärarförbundet, telefonintervju , Kommuner och Regioner, Skypeintervju , och , intervju . 121Skolverket, Skypeintervju . 122Skolverket, mejl . 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ skaperna bedömda som tillräckliga för att de ska kunna antas till allmän kurs Behovet av studie- och yrkesvägledning har enligt Folkbild- Personerna i målgruppen som går på en folkhögskoleutbildning, framför allt deltagarna i allmän kurs, behöver dessutom mycket kurativt, studieekonomiskt och socialt stöd.123 Förutom en ökad arbetsbelastning betonar och Lärarnas yrkesetiska råd att utövandet av lärarprofessionen påverkar en persons möjlig- het att få uppehållstillstånd. Tillämpningen av lagen riskerar att hamna i kon- flikt med lärarnas yrkesetik. Yrkesetiken innebär att lärare ”vid utvärdering, bedömning och betygssättning [ska] vara sakliga och rättvisa och därvid motstå otillbörlig påverkan”.124 Det har förekommit hot mot enskilda lärare, och reglerna skapar en pressad arbetssituation med risk för otillbörlig påver- gick tidigt ut med information till sina medlemmar om att frågan om uppehållstillstånd aldrig får ligga hos lärarna, och man har hänvisat till den information som ansvariga myndigheter har tagit fram. understryker att rektorernas stöd är viktigt, inte minst för att minska risken för otillbörlig påverkan i samband med betygsättning och rapportering av ogiltig frånvaro.125 SKR delar uppfattningen att det förekommer hot mot lärare och annan skolpersonal i samband med betygsättning och närvarorapportering, men det är emellertid oklart hur vanligt förekommande detta är.126 Lärarnas yrkesetiska råd anser att lärares bedömningar och betygsättning inte ska ligga till grund för beslut om uppehållstillstånd. Sedan de nya reglerna trädde i kraft har det funnits en osäkerhet när det gäller lärarnas roll och hur de ska förhålla sig till kraven på deltagande i undervisning, närvaro och inte minst uppnådda studieresultat för personer i målgruppen.127 Det är enligt ofrånkomligt att det skapas rela- tioner genom undervisningen. Enligt förbundet får man aldrig sätta en myndighetsutövande rektor eller lärare i en situation där de upplever en emotionell eller en psykisk press på grund av att deras bedömningar kan få negativa konsekvenser för en enskild individ av det slag som ett beslut om uppehållstillstånd kan få. Frågan om en person ska få stanna i hamnar i en kontext där betygsättning, bedömning och rapportering av närvaro i skolan skapar en oerhört stark press på skolpersonalen. menar att lagens utformning riskerar att äventyra rättssäkerheten när det gäller betyg och bedömning. Förbundet säger att problemet kvarstår men att de får relativt få frågor från sina medlemmar.128 anser att personer i målgruppen är resurskrävande jämfört med andra elever. Mycket tid går åt till att ta fram en studieplan, men också kontakter med , t.ex. i samband med överklagande, och övriga kontakter som normalt sett hanteras av kommunen, 123 , intervju , och (2020). 124 Lärarnas yrkesetiska råd (2017). 125 , telefonintervju . 126 Kommuner och Regioner, Skypeintervju . 127 Lärarnas yrkesetiska råd, intervju . 128 , Skypeintervju . 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ t.ex. när det gäller frågor som rör ekonomi och boende, tar resurser i anspråk. Många skolverksamma som i sitt arbete möter personer i målgruppen känner ett orimligt stort ansvar för hur det ska gå för personerna. inneburit att studie- och yrkesvägledarna har fått ta ansvar för frågor och uppkomna problem som de egentligen inte ska ansvara 9.6.1 Kommunernas bedömning av lärarnas arbetssituation Kommunernas svar på frågan om huruvida lärarnas arbetsbelastning har påverkats i och med möjligheten till uppehållstillstånd enligt 16 f § tillfälliga lagen ger en blandad bild. Av kommunerna uppger att de har fått information från skolorna att arbetsbelastningen ”har ökat i ganska låg grad” eller ”har ökat i mycket låg grad”. av kommunerna uppger att arbetsbelastningen ”har ökat i ganska hög grad” eller ”har ökat i mycket hög grad”. av kommunerna kan inte bedöma om lärarnas arbetsbelastning har påverkats till följd av den nya möjligheten till uppehållstillstånd, medan svarar att lärarnas arbetssituation är opåverkad. Av diagrammet nedan framgår det att lärarnas arbetsbelastning har ökat betydligt mer i kommuner med fler än 100 000 invånare. Över hälften av dessa kommuner () svarar att arbetsbelastningen ”har ökat i ganska hög grad” eller ”har ökat i mycket hög grad”. De mellanstora kommunerna ser emellertid inte någon större ökning i arbetsbördan för lärarna. Diagram 16 Kommunernas bedömning av lärarnas arbetsbelastning Drygt tio kommuner av varierande kommunstorlek kommenterar specifikt skolpersonalens arbetsbelastning. Flertalet av dessa kommuner anser att 16 f § 129Sveriges , intervju . 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ tillfälliga lagen har lett till en ökad belastning för lärare, skolledare och i viss utsträckning studie- och yrkesvägledare i skolorna. upp lärarnas psykosociala arbetssituation och förekomsten av hot mot skol- personalen och skolledningen. SKR uppger att kommunerna alltsedan reglerna började tillämpas har signalerat att det har uppstått ökad arbetsbelastning och stora arbetsmiljö- problem för olika personalgrupper som är verksamma inom utbildningen, inte minst gäller detta lärare.130 9.6.2Kommunernas bedömning av studie- och yrkesvägledarnas arbetssituation Frågan om upplevd arbetssituation ställdes till kommunerna även när det gäller studie- och yrkesvägledare. Diagrammet nedan visar att kommunerna har fått information från skolorna om att denna yrkesgrupps arbetsbelastning har ökat mer än lärarnas. Av diagrammet framgår också att arbetsbelastningen för yrkesgruppen ökar på ett relativt entydigt sätt med ökad kommunstorlek och att ökningen är särskilt uttalad för kommuner med över 100 000 invånare. Arbetsbelastningen ”har ökat i ganska hög grad” eller ”har ökat i mycket hög grad” i av kommunerna och ”har ökat i ganska låg grad” eller ”har ökat i mycket låg grad” i av kommunerna. Av kommunerna kan inte bedöma om arbetsbelastningen har påverkats på grund av 16 f § tillfälliga lagen. Diagram 17 Kommunernas bedömning av studie- och yrkesvägledarnas arbetsbelastning 130Sveriges Kommuner och Regioner, Skypeintervju . 9 UTBILDNING INOM GYMNASIESKOLAN OCH DEN KOMMUNALA VUXENUTBILDNINGEN PÅ Samma splittrade bild av studie- och yrkesvägledarnas arbetsbelastning fram- kommer i de kommentarer som kommunerna har lämnat. arbetsbelastningen har påverkats relativt lite jämfört med andra personal- grupper, medan andra anser att det har varit ett hårt tryck på studie- och yrkes- Enligt SKR är också studie- och yrkesvägledare en personalgrupp som har signalerat att deras arbetssituation har påverkats negativt på grund av 16 f § Studie- och yrkesvägledarens arbete att vägleda en person till vidare studier försvåras t.ex. av att vägledaren inte har kunnat ta reda på eller förstå information kring vilka utbildningar som ger förlängt uppehålls- 131Sveriges Kommuner och Regioner, Skypeintervju, . Personer som får uppehållstillstånd enligt tillfälliga lagen för gymnasiestudier kan ansöka om studiestöd. CSN anger att myndigheten fram till hade beviljat 6 769 personer som omfattas av de nya reglerna för uppehållstillstånd för gymnasiestudier antingen studiehjälp, studiemedel eller båda formerna av studiestöd.132 hade 7 901 personer beviljats studiestöd. Sålunda har uppskattningsvis av personerna i målgruppen beviljats studiestöd i någon form. Uppgifterna i det följande baserar sig på statistik från . /19 fick delvis bifall på sin ansökan om studiehjälp. Motsvarande siffra för /20 var . Det går inte att ansöka om studiehjälp för en del av ett läsår, dvs. alla som ansöker om studiehjälp ansöker för ett helt läsår. Studiestöd kan beviljas tidigast fr.o.m. den vecka den studerande får sitt uppehållstillstånd. Anledningen till att så många personer fick delvis bifall /19 är att de inte hade ett uppehållstillstånd vid terminsstarten i augusti 2018.133 I tabellen nedan redogörs för antalet bifall och helt avslag på ansökan om studiehjälp för läsåren 2018/19 och 2019/20 fram till . Under /19 beviljades 4 081 personer studiebidrag. Relativt många personer ansökte om och beviljades extra tillägg. 3 311 personer beviljades extra tillägg för /19. 117 personer beviljades lärlingsersättning för samma läsår. Antalet avslag var lågt för alla bidragsformerna.134 132CSN, mejl . 133CSN, mejl . 134CSN, mejl . Tabell 6 Bifall till och avslag på ansökan om studiehjälp för personer i målgruppen Läsår Typ av stöd Mindre än 14 dagars Kort tid och skolk Skolk, mindre än 14 dagars Källa: CSN, mejl . Tabellen har sekretessbelagts, och värden mindre än tre har ersatts med*. Det är framför allt storstadskommunerna som har och har haft högst andel personer med studiehjälp boende i kommunen. Läsåren 2018/19 och 2019/20 hade högst andel boende personer i målgruppen med studiehjälp. av personerna med studiehjälp var folkbokförda i . Tabell 7 Kommuner med flest antal/störst andel elever i målgruppen som beviljats studiehjälp* Läsår 2018/19 Läsår 2019/20 Källa: CSN, mejl . *Siffrorna avser folkbokföringen för statistikuttaget och inte folkbokföringen vid ansökningstillfället. av de personer i målgruppen som hade studiehjälp /19 och 2019/20 studerade på kommunala gymnasieskolor. Motsvarande andel för fristående gymnasieskolor var . Tabell 8 Andel personer i målgruppen som beviljats studiehjälp inom olika skolformer, procent* Källa: CSN, mejl, . *Andelen överstiger , eftersom en person kan ha läst inom flera skolformer under läsåret och därför förekomma mer än en gång. till beviljades sammanlagt 5 776 studiemedel, beräknat per person.135. Det går enligt CSN inte att ta fram tillförlitliga uppgifter om hur många som enbart har fått delvis bifall på sin 135För studiemedel finns inte samma koppling till läsår som för studiehjälp eftersom en studerande kan börja studera med studiemedel när som helst . En person kan söka studiemedel i taget. ansökan om studiemedel, samt anledningen till varför de har fått delvis bifall på ansökan.136 Sammanlagt 5 675 personer i målgruppen hade beviljats studiemedel t.o.m. . Dessa personer fick åtminstone studiemedel under någon del av den aktuella perioden. En person kan ha både grundbidrag och högre bidrag, men under olika perioder. Av den anledningen överstiger därför summan av de båda bidragstyperna 5 675.137 beviljades 3 360 personer grundbidrag och 2 505 personer högre bidrag. Av dem med grundbidrag hade 2 725 personer också lån. Av dem med högre bidrag hade 1 902 personer även lån. Tabellen nedan visar vilka kommuner som har haft flest antal och högst andel personer i målgruppen som uppbar studiemedel. Som framgår finns det vissa skillnader . och hade högst andel personer i målgruppen med studiemedel. hade flest personer i målgruppen med studiemedel. Tabell 9 Kommuner med flest antal/störst andel elever i målgruppen som beviljats studiemedel* Källa: CSN, mejl . *Siffrorna avser folkbokföringen för statistikuttaget och inte folkbokföringen vid ansökningstillfället. studerade de flesta i målgruppen som hade studiemedel på gymnasieskola, men var andelen jämnt fördelad 136CSN, mejl . 137CSN, mejl . mellan vuxenutbildning och gymnasieskola. En relativt andel läste på folkhögskola och fristående gymnasieskola . Summan av andelarna överstiger eftersom en elev kan studera vid flera olika skolformer . Tabell 10 Skolform för elever i målgruppen som beviljats studiemedel, procent* Källa: CSN, mejl, . * På grund av sekretess har kolumner med färre än tre elever ersatts med en asterisk.