rfr · H70WRFR12 · 2020-01-01 00:00:00 — I de offentliga registren, det som har tillgång till och även sådana uppgifter som till viss del har tillgång till, får man inte hela bilden av hur skuldsättningsproblematiken ser ut. UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Vad gäller budget- och skuldrådgivningen är bankernas erfarenhet att den varierar stort i landet. är den ganska bra, ibland är den bra men med långa väntetider och ibland är den inte särskilt omfattande. Här välkomnar vi förslag till förbättringar. Hos inkassobolagen får vi en mycket tidigare bild av vem som är skuldsatt och hur den skuldsättningen ser ut. Jag tittade på statistiken från branschen , som är de senaste siffror jag har tillgång till. Det året registrerades ungefär 8,9 miljoner inkassoärenden hos de svenska inkassobolagen, men av dem hamnade sedermera hos Kronofogden. Det innebär att det finns ett mörkertal på skulder som stannar hos inkassobolagen. Detta är både positivt och negativt. Det positiva är att skulderna stannar hos inkassobolagen, att man lyckas lösa dem där genom avbetalningsplaner och annat och att personerna inte behöver hamna i en utmätningssituation eller få ett betalningsföreläggande hos Kronofogden. Men det är också ett stort mörkertal, och med nuvarande lagstiftning finns det ingen möjlighet för inkassobolagen att så att säga berätta om dessa skulder. Vi får inte rapportera några uppgifter till exempelvis kreditupplysningsbolag eller någon utomstående på grund av inkassosekretessen i inkassolagen. Det gör att mörkertalet på grund av hur lagstiftningen är utformad blir mycket stort. Ordförande: för ett bra tydliggörande gällande inkassolagen! (SD): Fru ordförande! Min fråga handlar om barns skulder som riskerar att följa med in i vuxenlivet. Den riktar sig främst till . Jag har förstått det som att barns skulder nästan uteslutande beror på brottslighet där barnet åläggs att betala skadestånd. Med tanke på att ungdomsrån med svenskfientliga inslag har ökat och att det i förlängningen bör leda till att fler barn döms och därmed får skulder som ska drivas in har vi en önskan att denna skuld helst ska vara reglerad innan barnet blir vuxet så att alla möter vuxenlivet på lite mer lika villkor. Jag undrar hur ni ser på att införa utökade möjligheter att kräva skadestånd av föräldrarna och om det är en möjlig väg att minska antalet barn som kommer in i vuxenlivet med skulder. , : Man säger ju att skomakaren ska bli vid sin läst, och jag tror att jag håller mig till det mer utsökningsrättsliga området. När det gäller den typ av frågor som har att göra med den straffrättsliga processen men också ansvaret för föräldrar har vi nog inte tillräckligt på fötterna för att kunna göra den analys som du efterfrågar, tyvärr. Ordföranden: det någon annan som vågar sig på ett svar i denna angelägna men svåra fråga? UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Jag har fått veta att statsrådet är på ingång. Vi släpper in en fråga till så . (C): Fru ordförande! Tack för bra föredragningar med spännande förslag, som vi absolut kan fundera på och diskutera vidare! Jag funderar över hur tillsammans med SKR eller andra kan jobba så att vi får ett ännu bättre stöd och om man kan ha en lokal budget- och skuldrådgivning. Jag tänker på det som några kommuner vittnar om – att Hallå konsument har gjort att man minskat den lokala kommunala konsumentvägledningen. Min fundering är på vilket sätt man kan samverka så att vi får en lokal budget- och skuldrådgivning, även i de kommuner som kanske har 5 000 invånare, där eventuellt eller någon annan organisation ska ta ett större ansvar. , : En reflektion angående är att man möjligen skulle kunna skilja ut den kommunala budget- och skuldrådgivningen. Den är till skillnad från konsumentvägledningen lagstadgad, så den utveckling vi haft på konsumentvägledningssidan – att många kommuner delvis på grund av inrättandet av den nationella tjänsten har valt att lägga ned den – skulle vi förhoppningsvis inte se på budget- och skuldrådgivningssidan. Men jag tror att om man skulle gå vidare med en sådan tanke skulle man titta på de nordiska länderna och se hur det nationella och det lokala skulle kunna jobba i mycket nära samverkan, för budget- och skuldrådgivning är ju ett personligt möte och en långsiktig – ibland flerårig – kontakt medan budget- och konsumentvägledningsfrågorna kanske lämpar sig bättre att ta i en kort kontakt. Jag tror att de kommuner som har väldigt lite resurser behöver komma samman och samarbeta. Så är det i många delar av landet – man köper helt enkelt budget- och skuldrådgivning från en grannkommun för att lösa sin situation. Men precis som beskrev kan det faktiskt handla om att lämna ut en skuldsaneringsblankett. Vi har ju sagt att man möjligtvis skulle kunna skriva in i socialtjänstlagen att budget- och skuldrådgivningen förutom att innehålla det budget- och skuldrådgivande samtalet även ska innehålla förebyggande arbete och samverkan. Genom att samverka kan man ju ta stöd av kollegorna som jobbar inom ekonomiskt bistånd men också av ideella krafter i det civila samhället. Bara att lägga till de två delarna i lagstiftningen skulle kunna tydliggöra uppdraget men också underlätta uppdraget, tänker jag. , : Precis som Ma- lin på säger är det kanske för detaljerat att lagstadga hela UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Det vore givetvis vår önskan, men om vi får med förebyggande arbete och samverkan är mycket vunnet. Jag skulle också vilja kommentera detta med en nationell budget- och skuldvägledning. Det kan vara ett bra sätt att sänka tröskeln så att fler lättare får kontakt. Men där vill jag passa på att lyfta fram det som skriver i slutrapporten om överskuldsättningsprojektet – att det troligtvis leder till ett kraftigt ökat inflöde hos de kommunala budget- och skuldrådgivningarna eftersom fler då får kännedom om att verksamheten finns. Det är ju så många som inte känner till budget- och skuldrådgivningen, för vi mäktar inte med att marknadsföra oss. Det bör man beakta vid införandet eller övervägandet att införa en nationell vägledningstjänst – att först stärka de lokala budget- och skuldrådgivningarna. , Kommuner och Regioner: De små kommunerna behöver . Egentligen behöver alla kommuner det i den här frågan. Det handlar om kompetens. Men det ser väldigt olika ut där ute, så vi måste samarbeta om dessa frågor och försöka få till en verksamhet som är bra och kan vara förebyggande. Sedan får inte rekommendationerna vara för detaljerade, för då kommer det inte att funka oavsett om det är lagstiftning eller ej. Man måste slå fast att det grundläggande arbetet med dessa frågor är lokalt, i alla fall i det skedet, för det sitter nära ihop med och ekonomiskt bistånd och alla de sakerna. När man bestämmer sig för det blir det vissa saker man måste göra, fundera på och stimulera. Ordföranden: Då avbryter vi frågestunden och välkomnar statsrådet . Ledamöter som har ställt frågor och ledamöter som vill ställa en fråga till statsrådet kan signalera till mig, så tar vi in er. Statsrådet (S): Jag vill säga tack för inbjudan till utskottsledamöterna och fru ordförande. Detta är en viktig fråga, och jag tänkte redogöra lite grann för regeringens arbete. Men först några inledande ord. Hög skuldsättning i förhållande till egna ekonomiska förutsättningar vet vi kan leda till stora problem, inte bara för enskilda utan även för närstående och hela familjer. Förutom ekonomiska problem visar forskningen på stort lidande och kostnader förknippade med ohälsa på många sätt. Det är därför viktigt att staten och kommunerna tillsammans tittar på vad man kan göra för att problemen i möjligaste mån ska kunna undvikas. Utvecklingen har förstås många orsaker, men lättillgängliga krediter, otydliga betalningsupplägg och påträngande marknadsföring lyfts ofta fram som bidragande faktorer. Studier visar också att många konsumenter har bristande kunskaper om privatekonomiska utgifter och saknar buffert för oförutsedda utgifter. UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Antalet personer med skulder hos har minskat något , men skuldbeloppet fortsätter att öka. Också antalet personer som får sin första skuld hos Kronofogden och antalet ansökningar om betalningsförelägganden har ökat. Många personer har dessutom haft skulder hos Kronofogden , och detta utan att kunna bli skuldfria. Frågan om hushållens skuldsättning har varit föremål för en rad insatser . Det gäller både konsekvenser som handlar om den finansiella stabiliteten och enskilda konsumenters skuldsättning. Det är ju det sistnämnda som är temat här . Jag vet att Per var här i civilutskottet , i samband med en offentlig utfrågning om konsumtion på kredit. Då pågick ett arbete inom med en strategi för att motverka överskuldsättning. Strategin mot överskuldsättning presenterades i budgetpropositionen . Den innehåller en rad åtgärder som till stora delar har genomförts. Det handlar bland annat om ny lagstiftning med ett starkare konsumentskydd för högkostnadskrediter, skuldsanering och spel om pengar. infördes ändringar i konsumentkreditlagen som syftar till att färre människor ska riskera att hamna i överskuldsättning på grund av högkostnadskrediter. Dessa krediter, som ofta kallas snabblån eller sms-lån, omfattas numera dels av ett räntetak och dels av ett kostnadstak. Lånen måste också ha varningstext. Den nya skuldsaneringslagen trädde i kraft . Den gör det enklare för personer med omfattande skuldsättning att ansöka om skuldsanering. Även enskilda företagare kan göra detta. Men många kommunala budget- och skuldrådgivare noterar att fler personer än har skulder till följd av till exempel spel om pengar. När det gäller spel om pengar hade 2018 omkring 45 000 personer spelproblem. Den omfattande marknadsföringen kan antas ha bidragit till denna ökning. Spelmarknaden har omreglerats. Det krävs numera licens för att verka på den svenska marknaden. För att få licens måste företaget betala skatt och visa att man agerar ansvarsfullt, bland annat genom att se till att personer som anmält sig till avstängningsfunktionen Spelpaus inte erbjuds möjligheter att spela. Företagens marknadsföring ska vara måttfull. Förutom lagstiftningsåtgärder för att motverka överskuldsättning har uppdrag om att personer med skuldproblem lättare ska få hjälp getts till . Det handlar dels om uppdrag angående rekommendationer för budget- och skuldrådgivning, vilket jag hörde att ni pratade om när jag kom in i salen, och dels om uppdrag som syftar till fördjupad samverkan mellan olika samhällsaktörer för att motverka överskuldsättning. Därtill har berörda myndigheter – , , och Spelinspektionen – fått vassare verktyg och i flera fall också mer resurser. Myndigheterna bedriver tillsyn och utfärdar tillstånd och licenser. De gör dessutom kartläggningar och uppföljningar. UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Ett uppdrag har getts till Statskontoret om att också utreda det delade tillsynsansvaret mellan och enligt konsumentkreditlagen. har regeringen beslutat om en proposition om att krediter inte får vara förstahandsalternativ för betalning vid e-handel om det finns andra betalningsalternativ. Jag skulle också vilja nämna några av de framsteg som vi ändå kan se har gjorts . Positivt är att betydligt fler personer har ansökt om och beviljats skuldsanering sedan den nya skuldsaneringslagen trädde i kraft. har i genomsnitt närmare 20 000 personer ansökt om skuldsanering. Det är drygt dubbelt så många som före den nya lagstiftningen. När det gäller att stötta personer med ekonomiska problem är de kommunala budget- och skuldrådgivarna mycket viktiga. Det är en obligatorisk verksamhet i alla kommuner, som vi vet, men jag tycker att man ska vara medveten om att kännedomen om verksamheten varierar. Den utvärdering som gjort av rekommendationerna som verket tagit fram tyder på att det är ett bra stöd men att kötiderna på många håll är alltför långa. I många kommuner bedrivs också förebyggande arbete i mycket begränsad omfattning. Lagstiftningen om högkostnadskrediter, spel och skuldsanering är ganska genomförd. Jag skulle vilja understryka att det är viktigt att följa upp effekterna och även justera om behov finns. Det tror jag att man ska vara öppen för att undersöka. slutsats i den granskning som gjorts av konsumentskyddet på det finansiella området är att det är bättre . Man konstaterar också att regeringens styrning har blivit tydligare och att myndigheterna stärkt sina interna processer. Regeringen kommer att återkomma med en skrivelse med anledning av denna granskning. När det gäller högkostnadskrediterna kan det antas att de mest riskfyllda har försvunnit från marknaden. kartläggningar av lån utan säkerhet, alltså blancolån, visar däremot att dessa har ökat i omfattning – det gäller särskilt större lån – och att en alldeles för stor del av dem går till inkasso. Statskontoret ser i sin analys av det delade tillsynsansvaret mellan och både för- och nackdelar med det delade ansvaret för konsumentkrediter. Man ser att det på vissa sätt behöver analyseras och tittas på när det gäller effektiv tillsyn. Därför vill jag säga att detta är en fråga som regeringen nu tittar på, och vi kommer att återkomma också i den frågan. Omregleringen av spelmarknaden har lett till en betydligt bättre kontroll av marknaden. Bland annat har ungefär 50 000 personer valt att stänga av sig från spel genom Spelpaus. En annan viktig del i spelreformen är bonusbegränsningen. Här pågår en utredning som kommer att ligga till grund för ytterligare skärpningar om det skulle behövas. Det finns en utredning av det. UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Avslutningsvis vill jag passa på att berätta att vi på dagens regeringssammanträde har fattat ett antal kloka beslut. Jag ska inte redogöra för alla, bara för två saker. Vi har beslutat om ett nytt uppdrag till som handlar om att i nära samarbete med och göra en analys av situationen på marknaden för konsumentkrediter och riskerna för överskuldsättning. I uppdraget ingår också att lyfta fram områden där verket ser utrymme för förbättringar av konsumentskyddet. Dessutom har vi gett ett uppdrag till om att utveckla ett behovsanpassat konsumentstöd. Det gör vi eftersom vi ser ett behov av att identifiera och stödja olika samhällsaktörer som har förutsättningar att hjälpa konsumenter med särskilt behov av stöd. Förutom kommunala konsumentvägledare och budget- och skuldrådgivare kan det handla om andra aktörer – föreningar, yrkesföreningar och andra organisationer – som är viktiga i detta sammanhang. Jag vill understryka att det också handlar om de grupper som behöver särskilt stöd. Det kan vara äldre men också andra grupper. Det är lite av nuläget. Jag vill avsluta med att säga att detta verkligen är ett gemensamt arbete. Vi är en bit på väg, men naturligtvis återstår en hel del att göra. Ordföranden: Då går vi vidare i frågeordningen. (V): Tack för alla bra föredragningar! Kronofogden tog upp preskriptionstid för skulder. Det är ett system som man har i , som det också refererades till. Där har man preskriptionstider på 15 och , där den senare tiden bland annat rör skulder som grundar sig i brott. En preskriptionstid skulle kunna ge en person ett litet ljus i mörkret, ett ljus i tunneln. En skuld kan ju faktiskt bli en sorts livstidsdom som man får dras med hela livet. Det finns många svårigheter i samhället för den som är överskuldsatt, sådant som vi andra kanske inte reflekterar över. Min fråga är lite allmänt ställd. Jag vet inte om Kronofogden skulle kunna utveckla det lite mer, detta om fördelar och nackdelar med att införa ett sådant system. Även kreditgivare och övriga kanske har synpunkter på fördelar och nackdelar med ett liknande system i . , : Jag kan säga samma sak i fråga om absolut preskription som när vi pratar skuldregister: Det är en lösning av ett behov. Jag tror att det som flera här har identifierat är att både skuldsatta och kreditgivare har behov av ett incitament men också en gemensam bild av för lånet. Jag ska förklara lite närmare vad jag menar. UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Vi hörde ordföranden i budget- och skuldrådgivarnas förening tala om ett amorteringskrav för konsumentkrediter. Vi har också hört flera ta upp frågan om att ha en avbetalningstid som sammanfaller med livslängden för varan. Jag skulle vilja säga att frågan om absolut preskription är lite grann på samma tema. Det handlar ju om att motverka det som ledamoten nämner, nämligen att man sätter sig i skuld livslångt. Vi tror att det är viktigt att hitta ett system där skuldsättning blir mer förutsebar och där man kanske gör och har incitament att göra en lite mer grundlig kreditprövning. är det frestande att låna ut pengar till unga personer, tror jag, för man vet att det finns ett helt liv att få tillbaka pengarna under. I kombination med det som jag och flera andra varit inne på, nämligen att man räknar av ränta och kostnad före kapital, gör det att det är ganska gynnsamt att låna ut pengar även till personer som inte riktigt förmår betala tillbaka. Det är väl svaret. Det är en lösning, och jag vet att den inte är okomplicerad. Men behovet ser vi tydligt. , Svensk Inkasso: Frågan om slutlig preskription har varit uppe i debatten vid många tillfällen och till och med behandlats i ett par olika statliga offentliga utredningar, men det har inte lett till någon lagstiftning i . Jag tror att bakgrunden till det är att man när man väl analyserat förslagen har sett det lite som att det handlar om att skjuta mygg med elefantbössa, alltså att ändra lagstiftning som gäller för ett mycket stort antal fordringar för att lösa ett problem som i det stora hela berör ett ganska litet antal människor. De argument mot slutlig preskription som har framställts tycker jag håller än . Vi har skuldsaneringen som den yttersta möjligheten för den som är överskuldsatt att ansöka om. Vill man göra några justeringar bör man göra dem i skuldsaneringslagen så att man får en träffsäker lagstiftning som verkligen riktas mot de personer som faktiskt befinner sig i denna problematiska situation. Inkassobranschen har tittat på frågan om slutlig preskription tidigare, och vår analys är att det skulle påverka betalningsmoralen i samhället negativt om man visste att man utan någon ansökan eller annan kvalificerande åtgärd skulle bli fri från sina skulder . Det tror vi skulle vara dåligt för såväl kreditsamhället som den allmänna betalningsmoralen i samhället. En sådan fråga behöver alltså utredas noggrant. Det kan vara lockande att tänka att det löser problemen i ett sådant här sammanhang, men vår uppfattning är att det är en alltför kraftfull åtgärd som inte blir träffsäker. (L): Det är väldigt spännande att vara här och lyssna! Jag har suttit i det här utskottet , så jag känner mig som en av åldermännen här –det är jag och – och har hört mycket av detta tidigare. Min sammanfattning är att det har gjorts bra saker, men det finns mycket kvar att göra. UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Min största invändning mot den utveckling som skett med amorteringskrav, särskilt riktade mot unga, är att det är lättare för den breda massan att ta ett blancolån – det vill säga ett lån utan säkerhet – än att få ett lån med säkerhet. Det är egentligen svaret på varför konsumtionslånen har ökat. Jag tror att vi behöver gå tillbaka till och försöka inrikta oss på lån med säkerhet för den breda massan. Jag tror att vi kan dela upp problemet i två områden. Det är stora grupper, särskilt unga, som behöver lån till bostäder eller större insatser som inte får det i och med amorteringskraven. Vi behöver ändra det. Men det är också gruppen personer som hamnar på obestånd på olika sätt. Jag menar att vi måste vara mer pro market och mindre pro business, det vill säga att jag tycker att vi ska ha en sund marknad. Jag tycker inte att vi ska ha en marknad där företag kan sko sig på alla möjliga olika sätt. Många av er har föreslagit mer pengar till olika myndigheter och insatser, register och liknande. Men jag börjar landa i att det i mångt och mycket handlar om vanligt bondvett. Jag sitter bredvid en centerpartist, så jag kanske får säga så. Jag jobbar med rätt många ungdomar som kommer från förorterna, och det jag ser är att företag räknar med att man kan låna ut en massa pengar till dem. Man vet att vissa inte kommer att kunna betala, men man går med vinst ändå. Man vet att en hel del av dem betalar så att man går med vinst, men man räknar med att alla inte kommer att kunna betala och gör en vinst på det projektet. Min fråga gäller bristande kreditkontroll. Kronofogden kan vara världens bästa; vi har en väldigt duktig kronofogde och ett väldigt bra system för att samla ihop pengar från människor i skuldsättning. Den fråga jag skulle vilja ställa, särskilt till Kronofogden och kanske till , är om det inte borde vara så att man inte ska få begära tillbaka pengar om man har gjort bristande kreditkontroll. Om jag lånar ut pengar till och hon är skuldsatt, då kan jag ju räkna med att hon inte kan betala tillbaka. Borde vi inte ändra lagstiftningen så att vi är mer pro market, det vill säga att vi gynnar de företag som är seriösa och inte gynnar dem som är oseriösa? , Konsumenter: Det var en bra sak ledamoten tog upp där. Det är precis det vi har skrivit i vårt arbete. Vi tog fram en ståndpunkt om överskuldsättning, en fråga som engagerar Konsumenter väldigt mycket. Vi är mycket oroade över utvecklingen. Det vi ser som angelägna förslag är framför allt att långivarna och kreditgivarna behöver ta större ansvar för situationen som uppkommer. Kronofogden talade om incitament. Jag skulle vilja att vi också talade om skärpta krav på kreditprövning. Om man inte sköter sin kreditprövning bör det få konsekvenser. Ett förslag är att det i så fall skulle kosta mer att vända sig till Kronofogden. UTSKRIFT FRÅN DEN OFFENTLIGA UTFRÅGNINGEN OM ÖVERSKULDSÄTTNING Vi har förstås andra förslag som jag kan nämna, men det var det jag ville säga i det här läget. Om det är någon av riksdagsledamöterna som är intresserad av vad vi har tagit fram för förslag har vi en broschyr. En del kanske har fått den, men jag har några med mig och det går också bra att beställa. Det går bra att komma fram till mig efteråt. , : Just frågan om vad som händer vid bristande kreditprövning, om man på ett annat sätt kan lägga det ansvaret på kreditgivaren, utreddes i utredningen om högkostnadskrediter. Den frågan har man alltså tittat på ganska , och det var ganska besvärligt att komma fram till hur man skulle kunna göra det på ett effektivt sätt. Det gäller nog att rikta in sig på steget före – att dessa krediter inte ska beviljas från första början. Man ska göra en gedigen kreditprövning av konsumenterna redan när de söker. Ordföranden: Då tänkte jag ta mig friheten att ställa en fråga till. Vi kommer snart att gå in i nästa runda. Spelbranschen, nätkasino och spelmissbruk har varit föremål för många av de anföranden som har hållits, och därför tänkte jag också ge möjligheten till de två representanterna från för onlinespel och från att ge sin syn och reflektion på detta. Jag har en konkret fråga. Det är ju förbjudet att spela på kredit men inte med kreditkort. Skulle ni vilja kommentera det, eftersom det har varit ett förslag från några av talarna? Kanske kan börja. , för onlinespel: Tack för frågan! Jag heter och kommer från för onlinespel, alltså spel som sportvadslagning och onlinekasinon. Vad gäller förbudet mot att erbjuda spel på kredit är det till att börja med en sanning med modifikation. När lagstiftade om den nya spelregleringen beviljades ett undantag för politiska partiers spelbolag att erbjuda spel på kredit, medan övriga spelbolag är skyldiga att inte erbjuda spel på kredit. Det är ett viktigt tillrättaläggande.