rfr · H80WRFR5 · 2020-12-18 00:00:00 — Som infrastrukturförvaltare för statens spåranläggningar ska be- driva verksamheten på grundval av järnvägslagen (2004:519) och järnvägsför- ordningen (2004:526). Lagstiftningen kan dock förändras beroende på genom- förandet av EU:s fjärde järnvägspaket och regeringens kommande proposition. Begreppet infrastrukturförvaltare definieras i järnvägslagen som den som förvaltar järnvägsinfrastruktur och driver anläggningar som hör till infrastruk- turen. •spår-, signal- och säkerhetsanläggningar avsedda för järnvägstrafik •anordningar för elförsörjning av trafiken •övriga fasta anordningar som behövs för anläggningarnas bestånd, drift el- ler brukande. Genom järnvägslagen genomförs på övergripande nivå de EU-direktiv som syftar till att harmonisera reglerna för tillträde till och användning av järnvägs- infrastruktur. Lagen är omfångsrik och innehåller bestämmelser om järnvägs- infrastruktur och järnvägsfordon, om hur järnvägstrafik får utföras och 87Förordning (2010:185) med instruktion för . 4 MYNDIGHETER OCH AKTÖRER I JÄRNVÄGSBRANSCHEN organiseras, om förvaltning av järnvägsinfrastruktur samt om tillhandahål- lande av tjänster för järnvägstrafik. Av järnvägslagen framgår vidare att infrastrukturförvaltares verksamhet ska utföras så att skador till följd av verksamheten förebyggs.88 Det finns vidare krav på att de som är sysselsatta i en infrastrukturförvalta- res verksamhet har god kännedom om de förhållanden, föreskrifter och villkor som gäller för verksamheten och som berör deras arbetsuppgifter. gifter av betydelse för säkerheten får utföras endast av den som med hänsyn till yrkeskunnande, hälsotillstånd och personliga förhållanden i övrigt anses Järnvägsföretag behöver trafikeringsavtal med infrastrukturförvaltaren för att kunna bedriva verksamheten. Det krävs vidare säkerhetstillstånd för att för- valta järnvägsinfrastruktur och driva anläggningar som hör till infrastrukturen. Verksamheten ska vara organiserad så att den kan bedrivas på ett säkert sätt och omfattas av ett säkerhetsstyrningssystem och andra bestämmelser som be- hövs för att trygga en säker verksamhet.90 ska vidare upprätta och föra register över de järnvägsanlägg- ningar som myndigheten förvaltar i syfte att bedöma vilket underhåll och vilka investeringar som behövs i järnvägsnätet samt behov av finansiering av 4.1.2 Planering av trafiken Av instruktion framgår att myndigheten ska ansvara för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för bl.a. järnvägstrafik.92 De uppgifter som ingår i ansvar för planeringen framgår av bl.a. lagen (1995:1649) om byggande av järnväg och förordningen (2009:236) om en nat- ionell plan för transportinfrastruktur. Myndigheten ska, enligt den nämnda för- ordningen, ta fram förslag till tolvårig nationell transportslagsövergripande plan som ska innehålla en tydlig beskrivning av förväntade effekter för trans- portsystemet. Regeringen fastställer planen, som också innehåller förslag till inriktning när det gäller investeringar och förbättringsåtgärder samt inriktning på drift, underhåll och reinvesteringar. Därutöver finns länsplaner för den reg- ionala infrastrukturen.93 De åtgärder som ska genomföras bestäms sammanta- get i den nationella planen för transportsystemet och länsplanerna. Trafikver- ket ansvarar för den långsiktiga planeringen av hela transportsystemet, dvs. väg- och järnvägstrafik samt sjöfart och luftfart. ansvarar för den samlade planeringen av trafik på järnvägs- spåren och den tågplan som tas fram . Tågplanen innehåller tidtabeller för person- och godståg samt tidsplan för banarbeten. 88 2 kap. järnvägslagen. 89 2 kap. järnvägslagen. 90 2 kap. och 3 kap. järnvägslagen. 91 4 § 9 pkt förordning (2010:185) med instruktion för . 92 1 § och 2 § 9 förordning med instruktion för . 93 Förordning (1997:263) om länsplaner för regional transportinfrastruktur. 4 MYNDIGHETER OCH AKTÖRER I JÄRNVÄGSBRANSCHEN Järnvägslagen reglerar kapacitetstilldelningen, som omfattar tid för under- håll och trafik, vilka avgifter som ska tas ut och hur dessa ska beräknas.94 In- frastrukturförvaltaren ska beskriva järnvägsnätet och de villkor som gäller för tillträde i en järnvägsnätsbeskrivning (JNB).95 Närmare krav på t.ex. innehållet i JNB anges i 5 kap. 1 § järnvägsförordningen och i Transportstyrelsens före- skrifter och allmänna råd (TSFS 2017:99) om tillträde till tjänster och järn- vägsinfrastruktur. Detta innebär att alla operatörer som enligt järnvägslagen har rätt att och vill bedriva trafik på statens spåranläggningar måste ansöka om utrymme i tågplanen – s.k. tåglägen. genomför ett arbete för att tilldela kapacitet för tåg och banarbeten inom järnvägen. Av järnvägslagen framgår att som infrastrukturförvaltare i så stor utsträckning som möjligt ska tillmötesgå alla ansökningar om infrastrukturkapacitet samt beakta den ekonomiska effek- ten på sökandenas verksamhet och andra förhållanden av betydelse för sökan- dena. Berörda parter ska ges möjlighet att yttra sig över förslaget till tågplan. Tidsfristen för att yttra sig får inte understiga en månad. Vidare framgår att genom att samordna ansökningarna ska för- söka lösa de eventuella intressekonflikter som uppstår vid kapacitetstilldel- ningen. Om en sökande inte kan få den infrastrukturkapacitet som denne begärt kan föreslå en annan infrastrukturkapacitet än den begärda, t.ex. . ska enligt vad som anges i järnvägslagen samordna ansök- ningarna från olika operatörer och hantera eventuella konflikter. Om ansök- ningarna kan samordnas ska infrastrukturförvaltaren fastställa kapacitetstill- delningen i en tågplan. Om samordningen inte lyckas, dvs. om man inte kan komma överens om en lösning som järnvägsföretagen kan vara nöjda med, kan ett järnvägsföretag gå vidare och begära en tvist, en s.k. överbelastningsförklaring.96 Enligt järnvägslagen ska skriva två rapporter efter en överbe- lastningsförklaring – en kapacitetsanalys och en kapacitetsförstärkningsplan. I kapacitetsanalysen ska ge förslag på hur den överbelastade ba- nan kan åtgärdas på kort och medellång sikt. ska sedan göra upp en kapacitetsförstärkningsplan i samråd med berörda järnvägsföretag. Den knyter an till kapacitetsanalysen och innehåller bl.a. utvalda åtgärder och tids- plan för dessa. ska analysera åtgärdernas effekter för järnvägsfö- retagen. tecknar ett trafikeringsavtal med de operatörer och regionala kollektivtrafikhuvudmän som använder järnvägsnätet. 946 och 7 kap. järnvägslagen. 956 kap. järnvägslagen. 96https:///for-dig-i-branschen/jarnvag/Kapacitet/Overbelastning/. 4 MYNDIGHETER OCH AKTÖRER I JÄRNVÄGSBRANSCHEN En bra planering som kommer till uttryck i tågplanen med tidtabeller för all trafik är således en grundförutsättning för att tåg ska kunna vara punktliga. tar ut avgifter för användningen av den statliga järnvägsinfra- strukturen. Intäkterna från banavgifter används för drifts- och underhållsåtgär- der på järnvägen. har en långsiktig plan för banavgifterna. Enligt denna ska av- gifterna gradvis utformas som ett ekonomiskt styrmedel –2025. I detta ligger att anpassa banavgifterna till intentionen i järnvägs- lagen att differentiera avgifterna så att de ger incitament som bidrar till effek- tivare kapacitetsutnyttjande och spårvänligare fordon. Dessa incitament ska enligt bidra till leveranskvaliteterna robusthet, kapacitet och punktlighet.97 , i egenskap av infrastrukturförvaltare, svarar för trafikledning. Trafikledningen styr och övervakar trafiken, informerar om trafiken samt an- svarar för ledning av störningshanteringen. Trafikledningen utför också an- läggningsövervakning. Vidare avropar trafikledningen avhjälpande underhåll för att upprätthålla säkerhet och undvika störningar i trafiken på grund av in- frastrukturfel och incidenter. Enligt järnvägslagen ska tillhandahålla ett system för att rap- portera och registrera avvikelser från tågplan och trafikeringsavtal i fastställd användning av infrastrukturen samt orsakerna till sådana avvikelser. Det är trafikledningen vid respektive trafikledningscentral som registrerar orsaker till förseningar, s.k. orsakskodning (se avsnitt 7.1.1). I trafikledningens uppgifter ingår att prioritera i den löpande trafiken. Tåg får inte vara för nära varandra på banan av säkerhetsskäl. Om ett tåg är försenat innebär detta att det kan uppkomma behov av att t.ex. flytta tågmöten eller ändra ordning mellan tåg eller av omkörning. Att banan är hinderfri kontroll- eras med tekniska säkerhetssystem. Trafiken styrs och anpassas genom att tra- fikledningen och lokförarna kommunicerar via signalsystemet och telefon. Det är alltså trafikledningen som prioriterar, dokumenterar och rapporterar allt som händer i trafiken. Det finns rutinbeskrivningar och instruktioner för detta ändamål. När det gäller prioritering framgår det av de operativa reglerna att tåg som avgår och framförs enligt sin körplan har företräde till sitt plane- rade läge. Skälet bakom denna regel är att tåg som är i rätt tid inte ska störas av tåg som är försenade eller för tidiga i förhållande till sina körplaner. Undantag från regeln om företräde för rättidiga tåg, dvs. tåg som är , kan göras om det 97 (2017). 4 MYNDIGHETER OCH AKTÖRER I JÄRNVÄGSBRANSCHEN finns särskilda skäl, såsom svårare trafikstörningar, avtalade avvikelser från körplanen eller om trafiksituationen uppenbarligen motiverar något annat. I de fall regeln skulle leda till orimliga konsekvenser för trafiken som helhet ska den inte tillämpas. Trafikledningen ska alltid på smidigast möjliga sätt undan- röja trafikstörningar och återställa trafiken enligt produktionsplanen.98 I den operativa trafikledningen tas en daglig graf fram, som kan beskrivas som en tidtabell för . Den grafiska tidtabellen är ett dia- gram där en bansträcka och tid samt tågets planerade position framgår. Från det att tågplanen fastställts till dess att trafiken ska realiseras inträffar det många förändringar. Den dagliga grafen baseras på tågplanen men innehåller justeringar eftersom tåg behöver ställas in eller extra tåg läggas till samt even- tuellt tillkommande banarbeten. Särskilt för godstrafiken finns behov av att kunna anpassa trafikeringen till kundernas efterfrågan vilken inte alltid är känd långt i förväg.99 När det gäller trafikinformation svarar trafikledningen för trafikinformation för järnväg via högtalare, informationstavlor och monitorer samt via trafikin- formationssystem. Enligt instruktionen ska följa, dokumentera och på regeringens uppdrag finansiera forskning och innovation inom transportområdet.100 Tra- fikverket driver ett antal forskningsprojektet och finansierar projekt genom en särskild anslagspost för detta ändamål. Det finns ett långsiktigt branschprogram för forskning och utveckling på kapacitetsområdet, Kapacitet i järnvägstrafiken (KAJT). Branschprogrammet kommer att bedrivas –2022. Programmet är indelat i tre primära forskningsområden, s.k. kärnområden, som benämns som strategisk kapacitetsplanering, taktisk kapacitetsplanering samt operativ trafikstyrning och tågdrift. Inom KAJT har en vision fastställts, nämligen ett framtida järnvägssystem med maximal kapacitet och punktlighet. Verksamheten ska bedrivas i enlighet med KAJT:s programförklaring som är att •bedriva forskning om järnvägskapacitet som håller hög internationell klass och som syns i de viktigaste tidskrifterna och konferenserna •förse branschen med kompetens genom utbildning av personer med dok- tors- eller licentiatexamina och medverka till att skapa en attraktiv miljö där dessa personer kan verka •bidra med kunskap, koncept, metoder och verktyg som branschen kan vi- dareförädla och implementera 98Järnvägsnätsbeskrivningen 2020, 4.8.2 Operativa regler. 99SOU 2013:83 En enkel till framtiden?, s. 195, och , tågtrafikledning och tra- fikinformation , skriftligt underlag vid möte, . 100Förordning (2010:185) med instruktion för . 4 MYNDIGHETER OCH AKTÖRER I JÄRNVÄGSBRANSCHEN •vara en efterfrågad part i internationella och nationella projekt och ett nav för KAJT-relaterade frågeställningar i järnvägsbransch •vara en mötesplats för problemägare och forskare och ha en aktiv interakt- ion med FoI-beställare, FoI-utförare och övrig järnvägsbransch.101 finansierar i huvudsak verksamheten. KAJT:s intäkter uppgick till ca inklusive insatser från de samverkande par- terna genom arbetsinsatser.102 Det finns flera forskningsprojekt inom KAJT som har berört eller berör olika aspekter som påverkar järnvägstrafikens punktlighet. Nypunkt är ett pro- jekt inom KAJT som har bistått TTT med att analysera och förbättra deras punktlighetsarbete.103 Resultatet har publicerats i en rapport, och arbetet fort- sätter i ett nytt projekt, Nyckeltal för punktlighet på järnväg – del 2.104 Ytterligare projekt som pågår avser bl.a. operativ trafikstyrning, tidtabells- planering samt underhåll och tågplanering.105 Därutöver finns även andra forskningsprojekt. Ett sådant är ePilot som syf- tar till att förbättra och utveckla beslutsstöd för underhållsåtgärder. Projektet är ett samarbete mellan Järnvägstekniskt centrum (JVTC), som är en forsk- ningsenhet vid , samt järnvägs- och entreprenadfö- retag. Projektet genomförs på bansträckningen mellan och , och är huvudfinansiär. har t.ex. finansierat forskning som har resulterat i att nya spår- växlar har utvecklats vid JVTC. Växlarna är både hållbarare och enklare att underhålla än de nuvarande. De nya växlarna testas i en testbädd för järnväg som ger tillgång till korrekta data från verkligheten. Genom centrets närhet till både stambanan och möjliggörs forskning som annars skulle vara svår att genomföra. JVTC är också en plattform för gränsöverskridande sam- arbeten mellan universitet, företag och myndigheter, och samarbetet bedrivs med största forskargrupper inom drifts- och underhållsteknik. Det finns en stark koppling mellan JVTC och eftersom ett par forskare som arbetar vid JVTC är anställda till av och av JVTC vid tekniska universitet.106 Forskning om järnväg bedrivs vidare vid KTH genom Järnvägsgruppen, , m.m. I ett internationellt perspektiv satsar betydande resurser på forsk- ning om järnväg enligt uppgifter från de forskare som bedriver forskningen.107 101https:///om-kajt/index.html, hämtad . 102KAJT (2020). 103VTI (2019). Indikatorer för ökad punktlighet på järnväg – Slutrapport inom projektet . 104KAJT, projektkatalog, . 105KAJT (2020). 106https:///centres/jvtc, hämtad , samt skriftligt och muntligt underlag vid möte . 107JVTC, muntliga uppgifter vid möte , och , intervju, . 4 MYNDIGHETER OCH AKTÖRER I JÄRNVÄGSBRANSCHEN Utöver det ansvar som har för trafikinformation på plattformar och stationer m.m. svarar myndigheten vanligtvis för plattformar/perronger samt hissar och rulltrappor i eller i anslutning till stationsbyggnader oavsett stationsägare. Därmed ansvarar för underhållet av dessa anlägg- ningar.108 4.1.7 Kompetensförsörjning inom järnvägsbranschen Den långsiktiga kompetensförsörjningen inom järnvägsbranschen har upp- märksammats . I budgetpropositionen föreslog rege- ringen att ändamålet för både anslaget 1:1 Utveckling av statens transportin- frastruktur och anslaget 1:3 inom utgiftsområde 22 skulle utvid- gas så att anslagen även får användas till att utbilda eller ge bidrag till utbild- ning i syfte att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensförsörjningen inom infrastruktur- och transportsektorn. Av regleringsbrev framgår att medel upp till 25 mil- joner kronor får användas för att utbilda eller ge bidrag till utbildning i syfte att avhjälpa den långsiktiga kompetensförsörjningen inom järnvägssektorn. ska enligt regleringsbrevet även redogöra för vilka åtgärder myn- digheten avser att vidta för att avhjälpa brister i den långsiktiga kompetensför- sörjningen inom järnvägssektorn. Uppdraget ska redovisas till . Att svara för eller bidra till den långsiktiga kompetensförsörjningen inom järnvägssektorn är dock inte en uppgift som anges i instruktionen för Trafik- verket. I Utredningen om framtidens järnvägsunderhåll beskrivs kompetensbristen i branschen. Beskrivningen omfattar marknaden för järnvägsentreprenader, in- klusive för maskiner och tekniskt godkänd järnvägsmateriel.110 organisation framgår av bilaga 1. Myndigheten är indelad i sex regioner som framgår av bilaga 2. Transportstyrelsens huvuduppgift är att svara för regelgivning, tillståndspröv- ning och tillsyn inom transportområdet. Inom järnvägsområdet är Transport- styrelsen säkerhetsmyndighet.111 108SOU 2013:83 En enkel till framtiden? 2019/20:1, bet. 2019/20:TU1, rskr. 2019/20:111. 110SOU 2020:18 Framtidens järnvägsunderhåll. 111Förordning (2008:1300) med instruktion för Transportstyrelsen. 4 MYNDIGHETER OCH AKTÖRER I JÄRNVÄGSBRANSCHEN Myndigheten beslutar om olika tillstånd som behövs för att bedriva verk- samheter inom järnvägsområdet. Exempelvis behöver järnvägsföretag till- stånd från Transportstyrelsen för att kunna bedriva järnvägsverksamhet i Sve- Det behövs också tillstånd för att förvalta infrastruktur och vara utbild- ningssamordnare och för behörighetsprövning av förarbevis. Transportstyrelsen ska utöva tillsyn och övervakning av bl.a. järnvägs- marknaden.112 Det innebär bl.a. att Transportstyrelsen utövar tillsyn över att som infrastrukturförvaltare följer järnvägsregleringen. Transportstyrelsen ska vidare pröva tvister och fastställa villkor. av tvist innebär att det järnvägsföretag eller den som anser att beslut inte överensstämmer med järnvägslagen eller föreskrifter meddelade med stöd av lagen, eller som inte kommer överens med om vill- koren i trafikeringsavtalet, kan klaga på beslut. ställas till Transportstyrelsen som ska fatta beslut i tvisten senast inom två må- nader från att all relevant information i ärendet inhämtats.113 Transportstyrelsen har också hand om register över järnvägsinfrastruktur En uppgift som myndigheten har haft när det gäller att förbättra punktlig- heten på järnväg är att tillsammans med Trafikanalys vara oberoende granskare av samarbetet inom TTT för att uppnå det branschgemensamma må- let om 95 procents punktlighet (se avsnitt 5.2). Trafikanalys är statistikansvarig myndighet inom områdena transporter och kommunikationer. Trafikanalys ska enligt instruktionen med utgångspunkt från de transportpolitiska målen utvärdera, analysera och redovisa effekter av föreslagna och vidtagna åtgärder inom transportområdet.114 Trafikanalys uppger att det finns ett stort intresse för punktlighetsstatistik i tågtrafiken eftersom det är en viktig aspekt för transportköparna. Över tiden har intresset för statistik om punktlighet i järnvägstrafiken ökat. Mot denna bakgrund finns officiell statistik om punktlighet som myndigheten framställer. Innehållet i den officiella statistiken ska utgå från befintliga och potentiella användares behov av statistik. När det gäller myndighetens uppföljningar av de transportpolitiska målen är punktlighet en viktig faktor för bedömningar av utvecklingen av transporter på järnväg.115 Som framgått ovan har Trafikanalys tillsammans med Transportstyrelsen varit oberoende granskare av resultatet av det branschgemensamma samar- betet inom TTT (se avsnitt 5.2). 112 Förordning med instruktion för Transportstyrelsen, järnvägslagen (2004:519) och järn- vägsförordningen (2004:526). 113 SOU 2013:83, En enkel till framtiden? 114 Förordning (2010:186) med instruktion för Trafikanalys. 115 Trafikanalys, intervju, . 4 MYNDIGHETER OCH AKTÖRER I JÄRNVÄGSBRANSCHEN Den regionala kollektivtrafikmyndigheten är den myndighet i ett län som an- svarar för regional kollektivtrafik på väg, järnväg, vatten, spårväg och med tunnelbana enligt lagen (2010:1065) om kollektivtrafik. I vissa fall har kollek- tivtrafikmyndigheterna utförande planeringsbolag, som planerar vilken lokal och regional kollektivtrafik som bör drivas i respektive län och i vissa fall in i angränsande län. Genom upphandling av denna samhällsstödda trafik (regle- rad genom EU:s kollektivtrafikförordning och den svenska kollektivtrafikla- gen) styr de både utbudet och utformningen av en stor del av järnvägstrafiken. De är ofta också ägare av stationer och fordon.116 I en del fall bedrivs samarbete inom större områden för att skapa ett större trafiknätverk. Sådana exempel är och . Öresunds- tågstrafiken bedrivs i samverkan med sex sydsvenska län och danska Trafik- ministeriet. bedriver persontrafik, genom avtal med trafikföretag, med tåg inom och i anslutning till de fyra nordligaste länen. Svensk Kollektivtrafik är en branschorganisation för regionala kollektivtra- fikmyndigheter och länstrafikbolag. Dessa bedriver verksamhet omfattande lokal och regional kollektivtrafik med buss, tåg, spårvagn, tunnelbana och båt i . Organisationen ingår i och finansierar en del av Järnvägsbranschens samverkansforum (JBS), där TTT ingår (se vidare avsnitt 5.2.1). 4.5 Tågoperatörer/järnvägsföretag Tågoperatörerna, dvs. järnvägsföretagen, svarar för trafiken på järnvägen. I järnvägslagen finns bestämmelser för järnvägsföretag, t.ex. att järnvägsfordon och annan materiel i järnvägssystem ska vara av sådan art att skador till följd av verksamhet som bedrivs i systemet förebyggs. Verksamheten ska vara or- ganiserad så att den kan bedrivas på ett säkert sätt. Dessa bestämmelser gäller även företag som tillhandahåller dragkraft och utför järnvägstrafik med stöd av licens eller nationellt trafiksäkerhetstillstånd. Som järnvägsföretag räknas alltså tågoperatörerna men också entreprenadföretagen enligt gällande lagstift- ning, när de kör arbetsfordon på banan.117 Det finns vidare krav på att de som är sysselsatta i en infrastrukturförvalta- res eller ett järnvägsföretags verksamhet ska ha god kännedom om de förhål- landen, föreskrifter och villkor som gäller för verksamheten och som berör deras arbetsuppgifter. Arbetsuppgifter av betydelse för säkerheten får utföras endast av den som med hänsyn till yrkeskunnande, hälsotillstånd och person- liga förhållanden i övrigt anses lämplig. Av en utredning som har genomfört på uppdrag av regeringen om förutsättningar för att minska förseningar i järnvägstrafiken orsakade av järnvägsföretag framgår att den samlade bilden av de regelverk som styr järn- vägsverksamheten är att infrastrukturförvaltaren respektive järnvägsföretagen 116SOU 2013:83, En enkel till framtiden? 1172 kap. järnvägslagen (2004:519). 4 MYNDIGHETER OCH AKTÖRER I JÄRNVÄGSBRANSCHEN tekniskt sett är oberoende av varandra och styrda av en rad regelverk. innebär att det inte kan ställas ytterligare tekniska krav på respektive parts en- sidiga verksamhet, vare sig av infrastrukturförvaltare eller av järnvägsföre- För den trafik som operatörerna utför svarar de för att bedriva trafiken ge- nom att bemanna lok och vagnar och för att underhålla fordonen. svarar operatörerna för försäljning av biljetter främst på webben och i automa- I vissa fall svarar operatörerna också för drift och underhåll av stationerna och depåerna, dvs. städning, bemanning och fastighetsskötsel. En funktion som ska erbjudas på stationerna är ledsagning åt personer med Ledsagning avser bl.a. på- och avstigning samt ombord Ett mindre antal tågoperatörer samarbetar för att erbjuda nationell Det finns åtta operatörer i som bedriver persontrafik. , , , , , , Tågåkeriet i och Vy Tåg AB.120 Tågföretagen är operatörernas branschorganisation som 2019/20 är ett förbund inom . Detta innebär att verk- samheten omfattar bransch- och arbetsgivarfrågor och utbildning av t.ex. lok- Totalt finns 72 medlemmar, varav ett antal är associerade medlemmar, vilket innebär att arbetsgivarfrågor hanteras i ett annat förbund. ingår inom TTT. Organisationen finansierar en del av arbetet inom JBS där 4.6.1 Ägare och förvaltare av fastigheter Det statliga bolaget , som bildades ur SJ:s fastighetsdivision, äger och förvaltar fastigheter längs den svenska järnvägen. Fastighetsinnehavet omfattar stationer, kontor, byggrätter och mark inom stationsområden, under- hållsdepåer samt gods- och kombiterminaler.121 Ett stort antal stationer ägs och förvaltas dock av eller de regionala kollektivtrafikmyndighet- erna.122