rfr · H70WRFR10 · 2020-01-01 00:00:00 — verkande kring var paketleveranserna hamnar. Kartläggningen är också ett un- derlag för att visa distributörer och andra aktörer på var problemen finns och hitta lösningar för att åtgärda dessa.372 369 Mistra/SAMS, presentation. 370 Veckans affärer (2019). ”Studentens obemannade lanthandel gör succé.” 371 Tidningen (2018). ”Paketleverans direkt till skärgårdsbutikerna .” 372 Ö för Ö, . 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Projektet bygger på att ett flertal aktörer samverkar. Försöket innebär att paketen först skickas till Västbergaterminalen, och därefter transporteras de tillsammans med livsmedelstransporter via färja ut till butikerna på respektive ö.Satsningen bygger på ett samarbete mellan , , , , DHL, DB Schenker, Skärgårdens intresseföreningars kontaktorganisation och . Dagligvaruhandlare framhåller att de har fått otroligt mycket respons från de som bor på öarna. Servicen är uppskattad och det har beställts en hel del paket.373 – kontorskafé och optimering av transporter består av huvudorten och åtta mindre orter, däribland fem landskommuner (med från ett par hundra invånare till två tusen invånare). Folkmängden i kommunen är ca 45 000 och befolkningstätheten ca 133 invånare per kvadratkilometer. deltar i (se 5.1.4) I projektet vill kommunen förbättra tillgänglighet och rörlighet på landsbygden samt optimera nyttjandegraden av kommunala transporter genom ett antal aktiviteter och ett pilotprojekt. Kommunen har sett över sina egna flöden av transporter och hur invånare nyttjar kollektivtrafiken på landsbygden. Det har resulterat i ett samarbete mellan två kommunala förvaltningar. Genom att erbjuda pensionärer kostnadsfria utflykter med skolbussarna finns en möjlighet till sociala kontakter och upplevelser. En plan var att använda sig av skolbussar för att köra pensionärer på landsbygden till olika evenemang eller utflyktsmål. På detta vis skulle man även optimera användningen av skolbussar eftersom de inte används och . Responsen har varit väldigt positiv. Det har emellertid visat sig att upplägget strider mot lagen om offentlig upphandling (), och en lokal aktör genomför därför i stället transporterna.374 Ett annat initiativ är en satsning på ett ”kontorskafé”, dvs. en öppen arbetsplats där vem som helst kan komma och arbeta på distans. Tanken är att kontorskaféet ska underlätta livspusslet för invånarna på landsbygden i fråga och minska behovet av daglig pendling.375 arbetar även med att utarbeta en plattform för samarbete mellan olika transporter i glesbygden. Plattformen ska möjliggöra samarbete mellan bl.a. kommunala och privata tjänster samt offentliga transporter. Tanken är att samma bil som kör med mat till en skola på en ort på vägen tillbaka ska kunna transportera en äldre människa till ett vårdbesök. Det framhålls dock att rättsliga regler gällande olika slags transporter och försäkringsfrågor har stått i vägen för att genomföra detta.376 373Tidningen (2018). 374Trelleborgs kommun, e-post och . 375https:///sv/bygga-bo-miljo/klimatforandringar-och-miljo/miljopro- jekt/mamba/kontorscafe-pa-landsbyden-i-trelleborg/. 376Kronvall (2019). ”Innovation och idéutbyte med kommunala EU-projekt.” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Åre kommun – kombinerade transportlösningar Åre kommun driver med stöd av projektet och samordnande servicelösningar för och med hållbarhet i centrum. Projektet ska undersöka hur service av varutransporter, paket och kyl- och frysvaror kan upprätthållas sedan Bussgodstjänst har nedmonterats.377 Syftet är att utforma en arbetsmodell som bygger på ett underifrånperspektiv för att bibehålla eller återupprätta service i olika delar av kommunen. I projektet fokuseras på och , men modellen ska enligt kunna tillämpas på andra delar av landet för att stärka nivån på kommersiell service och företagens konkurrenskraft. Sedan Länstrafiken i avvecklade Bussgods har lanthandlare, matvarubutiker och andra företagare haft problem med att hitta effektiva och fungerande transportlösningar. Projektet ska resultera i förslag på servicelösningar, däribland nya kombinationer av transporter av människor och varor, men även nya lösningar för transportlogistik bland de aktörer som kan tänka sig vara verksamma i området och säkerställd kommersiell service som gör att fler människor och företagare kan, vill och vågar bosätta sig i området. Projektet pågår till slutet av 2020. Det framhålls att detta projekt och i som handlar om persontransporter (se 5.2.2) med stor sannolikhet kommer att hitta lösningar där man kan ta hjälp av varandra då det ofta är för tidskrävande att köra varor med exempelvis buss. Ett exempel på samverkan är att Åre kommun undersöker möjligheten att använda kylsläp från närmaste omlastningscentral med kylrum. Dessa kan köras av hantverkare eller privatpersoner med krok på bilen som ändå ska köra sträckan. i tittar på möjligheten med en gemensam skyttelbuss för besökare och bofasta. Om skyttelbuss är en möjlig lösning skulle släpet med kylvaror kunna kopplas på denna transport på turen mitt på dagen.379 kommun – elbilspool för verksamheten och allmänheten är en kommun i län. Kommunen har tre tätorter varav är den största. kommun har en elbilspool för bilburna tjänsteresor. Poolen består av fyra bilar som är placerade vid , vilket också angränsar till ett nybyggt bostadsområde. En bakgrund till att kommunen valde att gå över till elbilspool var att kommunen hade höga kostnader för leasing och dålig tillgång på fossilfria val.380 Följande principer är styrande: 377Åre kommun, e-post . 378Tillväxtverket, stöd till lokala servicen, kapacitet/service-i-gles--och-landsbygder/projekt-for-serviceutveckling/sa-utvecklar-vi- den-lokala-servicen.html. 379Åre kommun, e-post . 380Knivsta kommun, e-post . 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Elbilspoolen ska vara öppen för allmänheten. Den betalas av kommunen centralt, men alla verksamheter kan använda den obegränsat. Det ska vara grön el i laddstolparna. Det ska finnas extern kundtjänst samt skadejour dygnet runt. Bland vinster med elbilspool framhåller kommunen bl.a. delningsekonomi, att man tillgängliggör dyr teknik till allmänheten samt att behovet av nya fordon i kommunens egna verksamheter har minskat. Bilpoolen hanteras av företaget , som genom upphandlingen även sköter all service och underhåll, kundtjänst och försäkringsärenden.381 En utvärdering resulterade i att en översyn av möjligheten att uppgradera det leasade batteriet inleddes. En större räckvidd ska ge verksamheten möjlighet att planera sitt arbete utifrån resursoptimering snarare än räckvidd.382 Statistik över bilpoolsanvändningen –2018 visar att privatpersoners nyttjande på kvällstid är relativt lågt, medan att nyttjandet vissa tider ligger ganska högt till mycket högt (se figur 13).383 Figur 13 Nyttjande av kommunens elbilspool, privatpersoner Källa: kommun. Kommunen uppger att det var lite trögt i starten med allmänhetens utnyttjande men att nyttjandet av bilpoolen ökar alltmer. En viktig faktor för att allmänheten ska nyttja fordonen är deras placering (poolen fanns på plats redan innan omgivande bebyggelse stod klar). Kommunen framhåller att det fungerar bra med elbil rent geografiskt i kommunen (man når till respektive ). En ny upphandlingsperiod är på gång. Kommunen kommer att efterfråga en ny sammansättning på fordonen (bl.a. en skåpbil).384 – hitta din framtida insats, se: stallda-och-allmanheten-2/. 382Fogelberg (2017). ”Utvärdering av elbilarnas effektivitet.” 383Knivsta kommun, e-post . 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR – elbilar på landsbygden , , är 45:e största tätort. ligger vid och är på övriga sidor omgivet av jordbruksbygd. Kommunen har 29 invånare per kvadratkilometer. Inom vård och omsorg i körs ett hundratal bilar. Hälften av dessa har tidigare körts på fossila bränslen eftersom det inte funnits förnybart bränsle att tanka på landsbygden. har vård och omsorg arbetat med att få ned antalet bilar i centrum, och personal i hemvården som arbetar centralt har i stället gått över till cykel/elcykel. I levererades de första elbilarna till hemvård och Bäckliden äldreboende. Enhetschefen framhåller att det är spännande att vara först ut med detta. ”Vi kör ju mycket bil härute och elbilar är framtiden.”385 Bilarna som hemvårdspersonalen på landsbygden använder går runt 10–. Målet är att alla kommunens bilar som parkerar på landsbygden i första hand ska vara elbilar. Att byta ut bilarna som går på fossila bränslen har varit en prioriterad fråga för att nå kommunens miljömål om en fossilfri fordonsflotta 2020. ser överlag över sin fordonspark för att bättre kunna samordna resor och minska antalet bilar.386 Fyra kommuner i – test av elbilar i vinterkyla Bodens, , och kommuner, , samverkar för att testa nya laddbara bilmodellers räckvidd vartefter de kommer ut på marknaden. Testerna sker inom ramen för projektet bra med CELLER-i som ett är ett samprojekt mellan , , näringslivskontoren i och kommuner samt Arctic Falls, med stöd av EU.387 Projektet startade och ska pågå . De praktiska testerna genomförs i . Frågor som ska besvaras är bl.a.: Hur klarar sig elbilen i ? Hur påverkas räckvidden av den norrländska vinterkylan? Hur fungerar värmen? Förare som testat att köra elbil i arbetet i glesbygd med långa resor anför att det egentligen är på landsbygden som elbilarna passar bäst. De låga rörliga kostnaderna på elbilar gynnar dem som måste köra långa sträckor. Vidare blir kostnaden lägre (vid laddning hemma är elkostnaden mellan 1,50 och milen, men om man har installerat solceller så kan man förädla den egna elen genom att ladda bilen och pressa milkostnaden ännu mer). Elbilar kräver inte heller lika mycket reparationer som bilar med traditionella motorer. Bristen på bensinstationer på landsbygden blir ett mindre problem.388 385Lidköpings kommun (2019).”Elbilar till hemvård”. 386Lidköpings kommun (2019). 387Älvsbyns kommun (2019), Aktuella EU-projekt, se: liv/eu-internationellt/aktuella-eu-projekt/celler-i/. 388Lapplands kommunalförbund (2019). ”Elbilen – lika bra på landsbygden som i stan?” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR 5.2.6 Cykling, cykelbanor och cykelpendling Region – regionala cykelbanor Gång- och cykelbanor är ett eftersatt område i , speciellt på landsbygden. Högt trafikerade smala landsortsvägar är svåra och farliga att cykla på. Region planerar att bygga fler regionala cykelbanor och har inhämtat önskemål från kommunerna. I den regionala infrastrukturplanen har man prioriterat regionala arbets- och studiependlingsstråk och sträckor som anknyter till kollektivtrafik.389 Av resursbrist har dock vissa önskemål nedprioriterats, däribland en cykelväg på en olycksdrabbad sträcka.390 I väntan på resurser för dessa önskemål anger regionen att man kan arbeta på att öka säkerheten på vägarna för cyklister, exempelvis genom hastighetssänkningar, fartkameror och attitydförändringar.391 Region har för avsikt att öka cyklingen i länet genom olika åtgärder; bl.a. har en cykelpotentialstudie tagits fram och man ansöker om projektmedel från bl.a. för att få mer resurser att arbeta med beteendepåverkan kopplat till cykling. Regionen ansvarar även för ett regionalt cykelnätverk i vilket kommunerna, NTF och ingår.392 Regionen håller på att avsluta projektet i regional planering som går ut på att öka cyklingen på nybyggda regionala cykelbanor. Med hjälp av konceptet nudging har man tagit fram olika åtgärder som ska öka cyklingen på dessa cykelbanor. Utanför har man exempelvis på en cykelbana målat det konstverket, . Konstverket ska locka fler att cykla, det ska visa var man ska cykla på den öppna asfaltytan och därmed ge ökad trafiksäkerhet samt bidra till en kulturupplevelse (se bild 1).393 389Region (2018). Regional infrastrukturplan 2018–2029. 390Löfving (2019). ”Delade meningar om cykelväg till Jäderfors.” 391Arbetarbladet Premium (2019), ”Oenighet om cykelvägen till Jäderfors – kommunen vill ha men inte regionen.” 392Region , e-post . 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Bild 1 Målad regional cykelväg (vägen t.v. är RV50) Källa: Region . Resultat kommer att finnas då man mäter antalet cyklister på cykelbanan igen. Regionen har önskemål om att ska mäta antalet cyklister på de regionala cykelbanorna i likhet med mätningen av biltrafik.394 kommun konstaterar att det finns en brist på cykelbanor på landsbygden. Kommunen vill bygga ut cykelbanor i snabbare takt än enligt plan.395 Möjligheten att cykla till stad från landsbygden måste finnas. Kommunen noterar att cykling har blivit en hetare fråga i och med elcykeln.396 395Trafikverket bekostar investeringar i cykelbanor men kommunerna är i regel med och betalar hälften. strävar efter bra cykelkoppling till stationsorterna och prioriterar orter med mycket skoltrafik. 396Landskrona Posten (2019). ”Cyklister på landet kan få bättre vägar.” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Region /kommun – pendlarparkeringar län består av åtta kommuner av mycket varierande storlek, med en stark kärna i stad där av länets invånare bor. Den har en växande befolkning medan den norra länsdelen (, , och ) har haft en stillastående eller negativ befolkningstrend. Utmärkande för län är att av länsinvånarna bor på landsbygden. län har landets relativt sett största landsbygdsbefolkning, och där finns också landets fjärde största stad. Arbetspendling över administrativa gränser är därför vardag för en tredjedel av de sysselsatta länsinvånarna. Region strävar mot att skapa fler resmöjligheter på landsbygden och i de mindre orterna, som negativa effekter av att köra fordon med låg beläggning begränsas.397 I regionens trafikförsörjningsprogram anförs att de mindre orterna i länet i ökad utsträckning behöver fungera som bytespunkter mellan olika färdmedel och som nav för matning in till de större kollektivtrafikstråken. Det konstateras att länet har en yttäckande kollektivtrafik som på landsbygden i stora delar är anpassad efter grundskoleelevernas resande.398 Man satsar på pendlarparkeringar och cykelbanor för boende på landsbygden, både inom och till tätorter på landsbygden. En pendlarparkering är en parkering för bilar och cyklar i direkt anslutning till hållplats eller tågstation där byte sker till eller från kollektivtrafik. Även samåkningsparkeringar och infartsparkeringar där byte görs mellan bil och bil eller cykel och bil omfattas av definitionen för pendlarparkering. I de delar av länets landsbygd där det inte finns underlag för vanlig kollektivtrafik är det viktigt att bygga bra pendlarparkeringar som gör det enkelt att byta till buss eller tåg. På det sättet blir kollektivtrafiken en del av hela resan mellan start och målpunkt.399 Åtta pendlarparkeringar ska byggas i anslutning till kollektivtrafikens knutpunkter (prioriterade platser är bl.a. , och ). Det finns redan ett antal pendlarparkeringar, bl.a. längs Upptågets stationer, och efterfrågan ökar då fler åker kollektivt.400 pendlarparkering har utökats och rustats upp som ett led i kommunens arbete med att stimulera hållbart resande och stärka landsbygd.401 Syftet med satsningen på pendlarparkering är att fler kan tänka sig att ta cykel eller bil fram till en tågförbindelse i stället för att köra bil hela vägen. Boende på landsbygden som vill åka kollektivt ska kunna parkera bilen eller cykeln på ett bekvämt sätt. Målet är att av resandet i ska ske med gång, cykel eller kollektivtrafik. 397Region (2018). ”Remissversion – Principer för pendlarparkering i län.” 398Region (2016), Regionalt trafikförsörjningsprogram 2016 för län. 399Region (2019), ”Plan för framtida pendlarparkeringar.” 400Lindström (2019). ”Fler p-platser för pendlare.” ”Invigning av pendlarparkering.” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR , Region – Vintercyklist och Buss ohoj! , Region , kommuner, , Hallandstrafiken m.fl. beslutade om en satsning på en projektplattform för hållbart resande (Hållbart resande väst). Syftet skulle vara att stärka kollektivtrafiken men också att få fler att förflytta sig/resa till fots, med cykel, samåka och nyttja resfria möten runt om i och Halland.402 var en prioritering att arbeta för att hitta smarta lösningar för att utveckla hållbart resande på landsbygder. Ett projekt, Cykelvänlig arbetsplats, har som mål att underlätta för de anställda att cykla till och från jobbet. Projektet innebär att utvalda sommarcyklister/bilister får testa på hur det är att vara vintercyklist. I utbyte mot information från cyklister om vinterväghållningen får de dubbdäck och stöd från en inspiratör. är ett projekt kring kombinationsresor med kollektivtrafik och vikcyklar.403 5.2.7 Förbättrad kollektivtrafik – olika initiativ län, Region m.fl. – nattstopp i busstrafiken finns modellen med nattstopp i kollektivtrafiken i län. Nattstopp innebär att resenären kan begära att få kliva av nära bostaden. Chauffören avgör om det är trafiksäkert att kliva av på platsen och resenären får gå av genom dörren längst fram i bussen. Ingen annan får stiga av . län inledde med en försöksperiod och samkörde sedan med polisens trygghetsenkät före och efter försöksperioden. Andelen som uppgav att de avstod från att åka kollektivt under kvällstid hade minskat efter försöksperioden. Det visade sig att det inte heller påverkar punktligheten eftersom det är så pass få som använder nattstopp. Nattstoppen ger resenären möjlighet att kliva av mellan två hållplatser på linjen i fråga, om det finns en trafiksäker plats att stanna och kliva av vid. Bussföraren avgör vid varje enskilt tillfälle om nattstopp är möjligt eller inte. Ett argument är att om man får fler resenärer att känna sig trygga med att åka buss är det en vinst för alla, för såväl individen som regionen och miljön. Efter dialog med trafikdirektören i län ser region enbart fördelar med att införa nattstopp i , både i stadstrafiken och i landsbygdstrafiken. pågår försök med nattstopp på en busslinje i Jönköping.405 testade nattstopp på en linje. är även intresserade av att införa flexibla nattstopp 402Västra (2018), ”Verksamhetsplan för kompetens- och projektplattformen Hållbart resande väst”. 404Sjöberg (2019). ”En vinst för alla.” 405Schriever-Abeln (2019). ”inför Länstrafiken nattstopp – kliv av bussen närmare bostaden.” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR ordförande framhåller att det finns behov av flexibla nattstopp på landsbygden, men det kan även bli aktuellt i de större städerna.406 Region och – reserådgivare Region omfattar landskapet och , vilket innebär ön och omkringliggande öar. kan karakteriseras som en utpräglad landsbygdsregion. Befolkningstätheten är låg (ca 18 invånare per kvadratkilometer) och avstånden är förhållandevis stora. Öläget innebär att det inte finns något naturligt samarbete med grannkommunerna. i har inrättat tjänsten reserådgivare med målet att ändra gotlänningarnas beteende kring arbetspendling och få dem att välja kollektivtrafik. På reser man minst med kollektivtrafik i hela landet, i snitt 15,1 resor (att jämföra med i snitt 141,1 resor i där man reser mest med kollektivtrafik).407 Reserådgivaren vänder sig bl.a. till arbetsgivare och, om de är intresserade av att delta, genomför resvaneundersökning bland de anställda och kommer sedan ut till arbetsplatsen och håller workshoppar. En lösning kan exempelvis vara att arbetsgivaren betalar för busskort, att man arbetar mer på distans eller att de som cyklar får en bonus. Det kan även vara så att arbetsgivaren bistår med säkra cykelparkeringar och gratis cykelservice. Reserådgivaren betonar att många gotlänningar som bor på landsbygden är beroende av bilen för att få ihop vardagspusslet. Det finns även socknar på som helt saknar tillgång till kollektivtrafik. Det antagna trafikförsörjningsprogrammet tar sikte på att kollektivtrafiken ska utökas.408 Det konstateras att människor kommer att välja kollektivtrafiken först när de anser att den ger tillräckligt goda resmöjligheter. Målen syftar därför främst på att öka kollektivtrafikutbudet på landsbygden och i staden. ska det även finnas en app som underlättar för gotlänningarna att planera sina resor. Det ska vidare vara enkelt att byta från och till andra trafikslag, i synnerhet cykeltrafiken. Kollektivtrafikens tillgänglighet ska förbättras genom utbyggnad eller ombyggnad av viktiga bytespunkter och hållplatser.409 Region – sociala konsekvensanalyser i planeringen Region har bytt fokus när det gäller planering av kollektivtrafik. Från att tidigare ha haft fokus på arbetspendlingen söker regionen nu skapa en bredare förståelse för flera gruppers behov. Det innebär att man studerar landsbygdstrafiken mycket noggrannare och hur man ska få med barns och äldres resande i planeringen. Man studerar geografiska platser och ser vilka 406Fritze (2019). ”Hoppa av bussen var du vill – snart kan det bli möjligt.” 407Stenström (2019). ”Resvanorna på kartläggs.” 408Staflin (2019). ”Reserådgivare ska få oss att åka buss.” 409Region (2019). Regionalt trafikförsörjningsprogram för . 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR möjligheter grupper har att nå olika målpunkter. Fokus flyttas alltså från stora arbetsplatsers läge till var mindre servicepunkter (t.ex. en livsmedelsbutik eller en tågstation) ligger. På detta vis kan man få en bättre kartläggning av hur linjesträckningen gynnar eller missgynnar olika grupper, och regionen kan bättre styra kollektivtrafiken utifrån var människor bor och vart de behöver ta Region använder sig också av sociala konsekvensanalyser i pla- neringen, vilket man är först i landet med. Man har tagit fram socioekonomiska kartor för hela länet och med hjälp av dessa kan man se var det exempelvis bor många utsatta eller välbärgade. ”Lägger vi då ned en linje kan vi se hur det drabbar.”410 Med hjälp av pengar från har ett verktyg tagits fram Förhoppningen är att verktyget även kan vara användbart för aktörer som arbetar med transportplanering på och nationell nivå. Det har också fått spridning; det ska bl.a. användas i Västra Götalandsreg- är till ytan det sjätte största länet, men befolkningsmässigt det har haft en svag befolkningsutveckling sedan Befolkningstätheten är ca 11 invånare per kvadratkilo- Region deltar tillsammans med Kollektivtrafikmyndig- heten, samt i det EU-finansierade pro- Projektet startade och pågår till . Projektets aktiviteter är uppdelade i fyra insatsområden. att fler resor ska utföras med den allmänna regionala kollektivtrafiken och att personer med funktionshinder ska uppleva sig ha fler och bättre möjligheter att resa med regional-, buss- och tågtrafik.412 Ett problem för regionen är att utgifterna för kollektivtrafiken är högre än intäkterna; det finns vidare ett ökat beroende av taxi för den särskilda kollek- tivtrafiken, dvs. färdtjänst och skolskjuts. En del av projektet har inneburit kartläggning av hållplatser och bytesplat- Kartläggning av infrastruktur har skett utifrån omfattande checklistor som resulterat i att bytespunkter och hållplatser i länet har identi- fierats (se figur 14). 410Nielsen (2019). ”Först i landet med ny bussplanering.” 412https:///sv/Utveckling/Vara-projekt/koll-2020/. 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Figur 14 Kartläggning av hållplatser och bytespunkter inom kollektivtrafiken i Region Källa: KOLL2020, presentation . En slutsats av kartläggningen är att hållplatser och mindre bytespunkter är många till antalet. Graden av tillgänglighetsanpassning skiftar avsevärt mellan kommuner och hållplatskategorier (se figur 5). Generellt sett uppvisar hållplatser för stadstrafik en högre standard än hållplatser för landsortstrafiken och hållplatser med få påstigande. Figur 15 Brister vid hållplatser/bytespunkter Källa: KOLL2020, presentation . 413Sundin (2019). ”Tillgänglighet i kollektivtrafiken – Övergripande information Koll2020.” 5 EXEMPEL PÅ INNOVATIVA OCH NYA LÖSNINGAR Som en del av projektet pågår en satsning på nya busshållplatser för att öka tillgängligheten och trafiksäkerheten på landsbygden vid högtrafikerade byggde om 22 busshållplatser under 2019.414