eunbil · H70N4D411D · 2020-01-01 00:00:00 — Informellt videomöte i EU-ministerkrets (Ev.) A-punkter EU:s fleråriga budgetram (MFF) 2021-2027 och återhämtningspaketet GAC väntas diskutera kommissionens förslag till reviderat förslag om den fleråriga budgetramen 2021-2027 samt ett europeiskt återhämtningsinstrument. Delar av kommissionens förslag behandlades i inför informella Ekofin . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Vid Europeiska rådets videokonferens fick kommissionen i uppdrag att ta fram ett förslag till en anpassad flerårig budgetram och en fond för att stödja den ekonomiska återhämtningen med anledning av Covid-19, baserat på en behovsanalys. presenterade kommissionen ett meddelande om sitt förslag till flerårig budgetram, inklusive ett återhämtningsinstrument. Därefter har kommissionen presenterat specifika lagstiftningsförslag inom den fleråriga budgetramen. Kommissionens förslag till ett europeiskt återhämtningsinstrument presenterades . Utgiftsvolymen för det reviderade förslaget om flerårig budgetram föreslås uppgå till 1100 mdr euro, vilket är en marginell ökning jämfört med det förslag som låg på bordet vid . Återhämtningsinstrumentet föreslås därutöver att uppgå till 750 mdr euro, varav 500 mdr euro i bidrag och 250 i lån. Återhämtningsinstrumentet föreslås användas för att finansiera existerande och nya program i EU-budgeten. Av instrumentets totala volym föreslås merparten, , finansiera en ny facilitet för återhämtning och motståndskraft i medlemsstaterna. Faciliteteten ska, via bidrag på 310 miljarder, och lån på 250 miljarder, stödja offentliga investeringar och reformer i medlemsstaterna. Enligt förslaget ska medlemsstaterna ansöka om stöd baserat på nationella återhämtningsplaner. Dessa ska vara förenliga med europeiska terminen och främja den gröna och digitala omställningen. Fördelningen av bidrag mellan medlemsstater föreslås ske utifrån befolkningsstorlek, BNI och arbetslöshet. Resterande fördelas till befintliga och nya program inom ramen för MFF. Det handlar bland annat om program med syfte att främja privata investeringar och stödja utsatta företag med hjälp av garantier. Kommissionen föreslår bl.a. en utvidgning av kommissionens förslag till investeringsprogrammet InvestEU. Därutöver föreslås återhämtningsinstrumentet användas för att förstärka program inom t.ex. sammanhållningspolitiken, innovation, FoU, grön omställning, hälsa och EU:s yttre åtgärder. Instrumentet ska finansieras genom att kommissionen lånar upp medel på kapitalmarknaden för EU:s räkning. Utrymme för att garantera upplåningen skapas genom en höjning av taket för EU:s egna medel. Upplåningen föreslås ske över maximalt . Återbetalningen föreslås påbörjas och avslutas . Tre möjliga alternativ för återbetalning nämns: att MS tillskjuter medel baserat på BNI-andel, att utgifterna minskar kommande budgetram samt nya egna medel. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen anser alltjämt att budgetramen måste minska och moderniseras ytterligare. Sammanhållningspolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken bör minskas väsentligt. Regeringen anser att rabatter är en förutsättning för en uppgörelse och kan välkomna de referenser som finns till detta i kommissionens meddelande. Regeringen anser att EU:s ekonomiska åtgärder till följd av Covid-19, inklusive för att stödja återhämtningen, bör vara temporära, välriktade, proportionerliga och budgetrestriktiva. Stöd bör så långt som möjligt bygga på existerande instrument och befintliga finansieringsformer och inte nya egna medel, samt inriktas på de delar av EU som har störst behov. Det bör finnas gränser för hur mycket stöd enskilda medlemsstater kan få och medlemsstaternas risktagande bör begränsas. Åtgärder bör vara miljömässigt och socialt hållbara samt förenliga med att driva på den gröna omställningen. En central del i återhämtningen bör vara att fullt ut återställa den inre marknaden. Mot den bakgrunden är regeringen kritisk till att kommissionen föreslår att återhämtningsinstrumentet ska bygga på mycket omfattande gemensam upplåning och mycket kritisk till att upplåningen i hög grad ska användas till bidrag till medlemsstater. Förmånliga lån till medlemsstater som har behov bedöms vara en mer ändamålsenlig stödform som skapar sunda incitament. Upplåning för bidrag skulle innebära ett avsteg från principen att EU-budgeten ska balanseras. Regeringen välkomnar att kommissionen föreslår att instrumentet ska vara tillfälligt. Det är viktigt att instrumentet blir tydligt tidsbegränsat. Regeringen anser att fokus bör ligga på de första årens återhämtning. Regeringen anser att stödet enbart ska användas för krishantering och återhämtning och inte för att finansiera en generell ambitionshöjning inom program som inte är direkt kopplade till krisen. Det är positivt att kommissionen föreslår att stödet i hög grad ska inriktas på åtgärder som kan bidra till långsiktigt hållbar tillväxt i medlemsstaterna samt till att påskynda den gröna och digitala omställningen. Stöd till medlemsstater bör vara förenligt med och där så tillämpligt förenligt med de landsspecifika rekommendationerna, och villkoren bör främja EU:s grundläggande värderingar. Stöd för att främja privata investeringar bör ha ett starkt mervärde, vara efterfrågestyrt och finansiellt hållbart. Regeringen återkommer till efter närmare analys av förslagets ekonomiska, budgetära och rättsliga konsekvenser. Regeringen återkommer även avseende flera andra förslag till rättsakter till vilka återhämtningsinstrumentet ska bidra med. Datum för tidigare behandling i Kommissionens förslag har behandlats i inför informella Ekofin . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Den ekonomiska reaktionen på Covid-19 har behandlats i . har informerats om frågor kopplade till den EU:s ekonomiska reaktion på covid-19, . EU/UK relationen EU-ministrarna förväntas diskutera läget i förhandlingen om en ny relation mellan och . antog rådet (allmänna frågor) beslut om att bemyndiga kommissionen att inleda förhandlingar med om ett nytt partnerskap samt tillhörande förhandlingsdirektiv omfattandes alla delar av den nya relationen. publicerade den brittiska regeringen sin ansats för förhandlingen. överenskom parterna villkor för förhandlingen som bl.a. anger att överläggningarna ska ske vid 11 förhandlingsbord: i) varuhandel, ii) tjänstehandel och investeringar, iii) rättvisa konkurrensvillkor för en öppen och rättvis konkurrens, iv) transport, v) energi, vi) fiske, vii) personrörlighet och samordning av sociala trygghetssystemen, viii) samarbete rörande brott- och straffrättsliga frågor, ix) tematiskt samarbete, x) deltagande i unionsprogram, samt xi) horisontella arrangemang och styrningsfrågor. har man inte öppnat ett förhandlingsspår om yttre säkerhet eftersom meddelat att man inte ser behov av ett avtalat sådant samarbete. Den första förhandlingsrundan ägde rum . Därefter fick två rundor ställas in p.g.a. Corona-pandemin. Samtal mellan parterna skedde dock löpande och man utbytte förhandlingsbud i form av utkast till avtalstexter. återupptogs förhandlingsarbetet och tre ytterligare rundor har därefter genomförts genom videomöten den 20–, och 2-5 juni. Vår förhandlare vittnar om svåra förhandlingar där parterna står långt ifrån varandra i grundläggande frågor såsom avtalsstrukturen, utformningen av bestämmelserna om rättvisa konkurrensvillkor och innehållet i fiskeavtalet. Den brittiska sidan är ovillig att förhandla något som begränsar det egna självbestämmandet och vänder sig emot en roll för vilket försvårar framsteg på många områden, däribland utformningen av samarbetet om inre säkerhet. På detta område liksom för kärnan i den ekonomiska relationen – frihandelsavtalet – har dock parterna likartade målsättningar. har det inte presenterats kompromissförslag på något område och finns inga nya förhandlingsrundor inplanerade. En mellanstation blir den lägesavstämning i form av ett högnivåmöte mellan ordförande von der Leyen, Europeiska rådets ordförande och premiärminister som planeras , datum ännu inte fastställt. Eventuellt kommer Storbritannien-relationen ägnas en behandling vid den förväntade videokonferensen mellan Europeiska rådets medlemmar . Innan utgången av juni behöver slutgiltig ställning tas i frågan om förlängning av övergångsperioden. Ett förlängningsbeslut fattas gemensamt av parterna och behöver tas senast . Denna tidsgräns fastställs i utträdesavtalet och kan inte revideras i efterhand. Den brittiska regeringen har varit tydlig med att man inte efterfrågar en förlängning. Förutsatt att inte omprövar sin hållning rörande förlängningsfrågan återstår ett fåtal månader för att förhandla fram den nya relationen. Kommissionen har angett att en överenskommelse om en ny relation behöver nås för att den ska hinna godkännas på bägge sidor och vara på plats när övergångsperioden löper ut . Det är en mycket utmanande tidplan. Parallellt med framtidsförhandlingen pågår ett arbete med att genomföra utträdesavtalet. Den gemensamma kommittén som etableras genom utträdesavtalet och som har till uppgift att tillse genomförandet hade sitt konstituerande möte . Ett andra möte planeras . Vid den aktuella informella videokonferensen mellan EU-ministrarna kan förväntas att kommissionen uppdaterar medlemsstaterna om var vi står i aktuella genomförandefrågor, däribland det Nordirländska protokollet där det återstår mycket arbete med att få på plats nödvändiga kontroller. Storbritannien-förhandlingen och relaterade frågor diskuteras löpande i den särskilda arbetsgrupp för som inrättats i rådet. Gruppen har mestadels sammanträtt genom informella videomöten. Vidare har Coreper ägnat en diskussion om ämnet i närvaro av chefsförhandlare . Förslag till svensk ståndpunkt Det är av överordnad prioritet att säkra en ordnad och förutsägbar process och att så mycket som möjligt av den framtida relationen hinner komma på plats innan utgången av övergångsperioden. Regeringen anser att EU:s hantering bör genomsyras av unionens eget intresse av en så bred och djup framtida relation som möjligt, inom ramen för de gränser som ges av brittiska positioner, EU:s ståndpunkter och relevanta rättsliga begränsningar. Ett nytt partnerskap med förutsätter ett effektivt genomförande av utträdesavtalet. Datum för tidigare behandling i EU:s framtida relation med har avhandlats vid några samråd med inför möten i (art. 50) och Allmänna rådet. Särskilt inför (art. 50) , (art. 50) , (art. 50) samt Allmänna rådet . EU-minister informerade utrikesutskottet om Storbritannien-relationen och relaterade frågor samt . Rådets 18-månadersprogram (– ) De tre kommande ordförandeskapsländerna samarbetar för att ta fram ett gemensamt program för rådets agenda . , och kommer på videomötet att presentera sitt gemensamma program . I enlighet med rådets arbetsordning ska Allmänna rådet ställa sig bakom 18-månadersprogrammet. Programmet har ännu inte presenterats. Ingen diskussion förväntas på videomötet. Förslag till svensk ståndpunkt Regeringen kan ställa sig bakom det gemensamma 18-månadersprogrammet.