rfr · H70WRFR6 · 2020-01-01 00:00:00 — Av årliga redovisning av det statliga uppdraget framgår att inriktningen för utlandsverksamheten inom investeringsfrämjandet efter 2015 i stort sett var densamma. Främjanderesurserna fördelades på de marknader där det enligt Business fanns flest relevanta företag med störst potential att genomföra investeringar inom respektive investerings- område. Potentiella investerare i bearbetades i huvudsak av speciali- serade investeringsrådgivare på i eller via Business regionala samarbetspartner runt om i . I redo- visningen anförde Business att logiken var att kunskapen om och affärsmöjligheterna ofta var tillräcklig hos företagen och att det nationella främjandet därmed anpassade resurserna för att stötta med regio- nalt/lokalt etableringsstöd och djupare branschexpertis. På avlägsna mark- nader hade målföretagen bearbetats med lokal personal för investeringsfräm- jandet. Business har återkommande framhållit att kännedomen om som investeringsland på dessa marknader ofta är låg och att marknads- föringen av investeringsmöjligheter därför blir mer omfattande. På vissa mark- nader inom investeringsområden med endast ett fåtal potentiella investerare 127Kina, , , , , , , , , , , , , och . 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR hade bearbetningen och relationsbyggandet främst skett från och med lokal support från . togs ett beslut som avvek från den tidigare inriktningen för marknader i och som innebar att man satsade ytterligare på invester- ingsfrämjandet i och och på att inkludera dem i de prioriterade marknaderna och därmed ha dedikerade investeringsfrämjare på plats. I återrapporteringen av det statliga uppdraget framhöll Business bl.a. att de med anledning av kommande utträde ur EU (brexit) bedrivit ett proaktivt arbete för att verka för att företag vid en eventuell omlokalisering skulle välja att investera eller expandera i Sve- rige. Business redovisar och analyserar utvecklingen av inve- steringar på olika marknader. Bortsett från analysen där betydelsen av den förstärkta närvaron på utlandsmarknaderna lyftes fram förklarades utvecklingen vid ytterligare två tillfällen delvis av interna omständigheter (i övrigt förekommer framför allt förklaringar knutna till utvecklingen på en viss marknad eller inom en viss bransch). I redovisningen konstaterade att fördelningen mellan olika länder i investeringarna hade varit balanserad. och hade bytt plats i toppen, vad avsåg investe- rarnas geografiska ursprung. Business menade att en sannolik förkla- ring var att investeringsområdet ICT (informations- och kommunikationstek- nologi) under en stor del av året inte hade haft någon resurs på plats i , medan hade varit den enda landsenheten som hade haft kontinuitet i bemanningen och med huvudsakligen dedikerad investeringsfrämjande perso- nal. var antalet investeringar från och på uppåtgående. konstaterades fortfarande vara en svårpenetrerad marknad men uppvi- sade enligt Business många intressanta affärsmöjligheter, och de anförde att den nyrekrytering till kontoret i som hade gjorts förväntades generera resultat . Fördelningen av högkvalitativa invester- ingar från och låg på en normal nivå medan rapporterade färre investeringar än . Business menade att en av förklaringarna till resultatet i vid sidan av ett större fokus på invester- ingar av hög kvalitet var den personalomsättning som hade ägt rum inom området livsvetenskap (life science). I årsredovisningen presenterades Business affärsmål för perioden –2020, och bland dessa finns ”Öka stöd och främjande på Sve- riges viktigaste marknader med högst potential för internationell handel samt investeringar på kort och medellång sikt”. lyftes även lanseringen av regeringens exportstrategi fram som en väsentlig händelse. Det framgår att Business inom ramen för strategin skulle få resurser så att närvaron på tillväxtmarknaderna kunde stärkas och att behoven för exportföretagen skulle vara vägledande. I årsredovisningen presenterades initiativet . Initiati- vet initierades internt i Business och omnämns därför inte i Business redovisning av det statliga uppdraget. 8INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR de hade kraftsamlat runt initiativet för att ”få en bättre hävstång på vår [sin] utlandsorganisation i investeringsfrämjandet”. Enligt redovisningen ledde initiativet till en kraftsamling på ett tiotal marknader i den internationella verksamheten där 106 för relevanta investerare med intresse av att investera i identifierades. Detta var utöver de 498 nya investerings- processer som hade registrerats av personal som var dedikerad för invester- ingsfrämjandet. För att få en bild av om och i vilken utsträckning Business äskat medel knutet till frågor om utlandsnärvaro och hur regeringen i så fall har bemött dessa äskanden och bedömt utvecklingen, har Business årliga bud- getunderlag samt budgetpropositionerna –2020 studerats. Nedan redovisas det som har framkommit som är kopplat till just utlandsnärvaron. I kapitel 6 ges en översiktlig beskrivning av anslagsutvecklingen för export- och investeringsfrämjandet. Äskanden om medel för investeringsfrämjande på utlandsmarknader I Business budgetunderlag framhölls behovet av långsiktigt hållbar närvaro och väl etablerade kontaktnät på strategiskt intressanta mark- nader med stor potential, inte minst tillväxtmarknader med relativt hög risk för både export- och investeringsfrämjandet. Business anförde vidare att synergieffekterna och möjligheterna att erbjuda investeringsfrämjandeexpertis på prioriterade marknader och affärsområden skulle komma att tas i beaktan. Sedan budgetunderlaget har Business äskat ökade medel för både export- och investeringsfrämjandet. I budgetunderlaget betonade Business behovet av en kraftsamling och långsiktighet i export- och investeringsfrämjandet. Business konstaterade att regeringens beräkningar inför budgeten 2015 indike- rade en successiv minskning av medel till Business exportfrämjande –2018 från till . Business menade att en sådan minskning skulle innebära resursan- passningar. Business närvaro i utlandet skulle komma att behöva ses över och minska, och möjligheten att representera verksamheten på priorite- rade marknader skulle komma att försämras. Utifrån de formuleringar som finns i budgetunderlaget går det inte att utläsa att de eventuella ökade resur- serna för investeringsfrämjandet skulle användas för att öka utlandsnärvaron. I budgetunderlaget anförde Business att de kontinuerligt hade arbetat för att anpassa organisationen för att på ett effektivt sätt kunna leverera på båda verksamhetsområdena. De framhöll även att de såg en fortsatt potential i och arbetade för att vidareutveckla integrerat främjande med syner- gier mellan bl.a. närvaro i och utomlands. 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR I budgetunderlaget föreslog Business en förstärkning av vissa åtgärdsområden inom investeringsfrämjandet och framhöll att man även ville förstärka närvaron och kundinteraktionen på relevanta marknader fram- för allt i och . Närvaron i Nord- och , och bedömdes också behöva utökas. Man ville även genomföra en förstärkning av aktiviteter för att attrahera internationella startup-företag genom att bl.a. utöka närvaron på nyckelplatser t.ex. , , , , , och , . Business lyfte även en oro för frånvaron av långsiktighet inom exportfrämjandet och anförde att ett minskat anslag skulle medföra att man skulle komma att behöva göra kraftiga neddrag- ningar. För att ta ansvar gentemot företagen menade att det arbetet skulle behöva inledas , och att bl.a. dimensioneringen av Business lokala närvaro i utlandet skulle behöva ses över. I likhet med 2018 fanns förslag om förstärkningar genom att utöka närvaron på nyckelplatser inom investeringsfrämjandet i budgetunderlaget . I budgetunderlaget framhöll Business att mer än någonsin behöver förstärkningar av export- och investeringsfrämjandet för att kunna landa i en långsiktig och stabil verksamhet. Business anförde att de med oro såg på att långtidsbudgeten indikerade en kraftig neddragning . En sådan minskning skulle enligt Business innebära att man skulle komma att behöva inleda neddragningar; bl.a. skulle dimensioneringen av lokal närvaro i utlandet komma att behöva ses över. Bland nya satsningar fanns förslag om förstärkta resurser på prioriterade marknader för att öka såväl export- som investeringsfrämjandet. De konkreta insatser som Business framhöll bör genomföras är att öka antalet exportfrämjande resurser på på utvalda tillväxt- marknader, kraftigt öka antalet investeringsfrämjare på prioriterade marknader samt möjliggöra för Business att arbeta aktivt med ambassader och generalkonsulat på utvalda tillväxtmarknader där man inte har kontor. Från budgetunderlaget fram till budgetunderlaget har Business framhållit konsultverksamhetens betydelse för det statliga uppdraget. Business har anfört att de båda verksamheterna skapar synergier och förstärker varandra och därmed möjliggör en större, bredare och djupare utlandsnärvaro. Regeringens budgetbeslut och uppföljning av verksamheten Som framgår av kapitel 6 omfattar statsbudgeten ett anslag för exportfräm- jande respektive ett för investeringsfrämjande. Av anslagsändamålen för exportfrämjandet framgår att anslaget får användas för förstärkt närvaro i eko- nomiskt dynamiska regioner. Detta gäller för hela den undersökta perioden. I budgetpropositionen anförde regeringen att den nya organisa- tionen för investeringsfrämjandet innebar tillgång till fler marknader. Reger- ingens bedömning var att verksamheten ytterligare skulle kunna vässas för att öka intresset för som investeringsland med särskild inriktning på 8INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR svenska styrkeområden och kompetenskluster. Regeringen konstaterade vidare att den globala tillväxten i allt större omfattning drevs av de nya till- växtmarknaderna i , , och . Globali- seringen innebar att nya aktörer som tillväxtländer, t.ex. , och , började bli betydelsefulla investerare. Regeringen konstaterade att Business för investeringsfrämjandet hade ett samarbete med ett fyrtio- tal utlandsmyndigheter, och att de hade särskild närvaro i /, Bra- silien, , , , , , , , , och . Den nya organisationen för export- och invester- ingsfrämjande bedömdes enligt regeringen ha lett till att det aktiva invester- ingsfrämjandet spridits till vissa nya marknader, inte minst i . Även i budgetpropositionen anförde regeringen att investerings- främjandet hade fått en större geografisk räckvidd. Genom vårändringsbudgeten tillfördes Business ytterli- gare genom anslaget till exportfrämjande. Medlen ingick som en del i regeringens s.k. exportoffensiv för att stärka exporten i alla delar av landet som bl.a. omfattade enligt regeringen nödvändiga investeringar i Business , inklusive en satsning på närvaro på prioriterade tillväxt- marknader. I budgetpropositionen framhöll regeringen att strukturen för Business utvecklats ytterligare , vilket för investerings- främjandets del hade inneburit större geografisk räckvidd. I budgetpropositionen ökades anslaget för exportfrämjandet med för att kunna förstärka den svenska närvaron på viktiga tillväxtmarknader och i viktiga städer. Av regleringsbrevet för anslaget framgår att regeringen bl.a. disponerade över medel för förstärkt närvaro i eko- nomiskt särskilt dynamiska regioner. Budgetpropositionen beslutades av en övergångsregering och innehöll inga nyheter eller någon analys och slutsats. I vårändringsbudgeten föreslog regeringen i linje med den sakpo- litiska överenskommelsen mellan Socialdemokraterna, och en ökning av anslaget för exportfrämjande med 45 mil- joner kronor och investeringsfrämjande med . Medlen skulle användas för att utveckla den befintliga exportstrategin med fokus på hållbarhet (ekonomisk, social och ekologisk). minskade anslaget med i syfte att förstärka exportfrämjandet vid utlandsmyn- digheterna på viktiga tillväxtmarknader och i viktiga städer med särskild pot- ential för ökad svensk export, vilket finansierade motsvarande ökning av anslaget 4:1 m.m. inom utgiftsområde 1 . I budgetpropositionen föreslog regeringen ökningar av anslagen för export- och investeringsfrämjande om 160 respektive för att finansiera insatser inom ramen för en utvecklad export- och invester- ingsstrategi. minskade anslaget för exportfrämjande med 14 miljo- ner kronor för att finansiera insatser inom ett annat utgiftsområde för en ökad svensk närvaro på prioriterade tillväxtmarknader vid utlandsmyndigheterna. 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR Vidare minskade anslaget med sammanlagt dryg med anledning av att tidigare satsningar inom den s.k. exportoffensiven skulle upphöra. För att komplettera bilden som framkommer i den offentliga dokumentationen har intervjuer genomförts med företrädare för Business , de båda ägarna och vissa andra aktörer. I de följande avsnitten presenteras de reflek- tioner som handlar om investeringsfrämjandet på utlandsmarknader och ut- landsorganisationen i övrigt. Investeringsfrämjandet får tillgång till ett större kontorsnät men inte utan hinder för handelsfrågor vid UD vid tiden för bildandet av Business Sweden128 och en av statens tidigare representanter i Business sty- relse konstaterade vid intervjun 2017 att Invest var en relativt liten organisation, både personellt, ekonomiskt och vad gällde antalet utlandskontor där myndigheten var representerad, dvs. i princip motsatsen till . Vid en sammanslagning var tanken att investeringsfrämjandet får tillgång till ett mycket större kontorsnätverk. Det fanns de facto ett antal marknader där Invest ville och borde arbeta, men där det saknades resurser att faktiskt göra det. Det fanns en branschkunskap inom Invest som vi hoppades skulle komma den exportfrämjande verksamheten till del i den nya organisationen.129 Efter sammanslagningen visade det sig av olika orsaker vara svårt att omedel- bart realisera dessa synergieffekter. Det berodde dels på att sammanslagningen kom som sammanföll med den ekonomiska kris som drabbade Business , dels underskattades den komplexitet som det faktiskt inne- bar att slå samman två organisationer. Den större organisationen, dvs. Export- rådet, kom att dominera i alltför hög utsträckning över den mindre organisa- tionen, dvs. Invest , i den nya organisationen, enligt det f.d. utrikesrå- det för handelsfrågor och styrelseledamoten. Vidare tog det enligt det f.d. utrikesrådet relativt innan fler kontor började arbeta med investerings- främjande. Det tog än beräknat att integrera den investeringsfräm- jande verksamheten till den befintliga exportfrämjande verksamheten utom- lands beroende på att man saknade kompetens när det gällde att arbeta med utrikesråd och f.d. styrelseledamot i , intervju . 8INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR Det visade sig att det var olika sätt att arbeta med de båda typerna av verksamhet.130 Business Sweden131 uppgav vid en intervju att det inte hade varit helt enkelt att realisera synergier mellan de två verksamhetsgrenarna även om det fanns uppenbara kopplingar mellan export- och investeringsfrämjande på en generell nivå. Business konstaterade att man på en mer konkret nivå, dvs. när det gäller specifika företag och specifika relationer, har två mål- grupper att arbeta mot. Det innebär att endera främjandeverksamheten i rela- tivt hög utsträckning behöver fokusera på den egna verksamheten. skapar ett sådant arbetssätt möjligheter för endera verksamhetsgrenen att dra nytta av resultaten av insatser inom export- eller investeringsfrämjande. Business beskrev vidare vid intervjun att det är svårt för personal vid utlandskontoren att arbeta med båda verksamhetsgrenarna, främst bero- ende på de olika tidshorisonter som gäller för arbetena. Av den anledningen har verksamheten delats upp så att Business har sju marknader där det finns personal som dedikerat arbetar med investeringsfrämjande. Vid intervjun uppgavs även att det fanns ekonomiskt utrymme för att anlita intern kompetens inom exportfrämjandet för att göra t.ex. marknadsanalyser som utnyttjas i den investeringsfrämjande verksamheten. Business betonade att det sker ett ömsesidigt utbyte av information och erfarenheter mellan verksamheterna även om det inte är resultatet av ett formaliserat samarbete. Business poängterade att det är viktigt att hålla isär uppdragen, eftersom riktlinjerna för verksamheten fastställer att den årliga statliga åter- rapporteringen ska göras uppdelat mellan den export- och investeringsfräm- jande verksamheten och enligt de verksamhetsuppdrag och riktlinjer som finns för verksamheterna. framhöll Business Sweden132 vid en intervju att man i realiteten har möjlighet att vara verksamma i 100 länder, dels genom de egna kontoren, dels genom ambassader samt möjligheten att bygga geo- grafiska nätverk, dvs. ett enskilt kontor täcker in flera länder och därmed mark- nader. Kontoret i bevakar t.ex. även , och . Business kontorsnät innebär att det finns en flexibilitet, vilket innebär att den investeringsfrämjande verksamheten kan bedrivas på ett fem- tiotal marknader jämfört med tidigare fem marknader. Den stora vinsten är att det finns ett resursanpassat och efterfrågeanpassat investeringsfrämjande. Det framhölls vid intervjun att resurserna som läggs på investeringsfrämjandet inte har förändrats i nämnvärd utsträckning efter sammanslagningen, men att anta- let marknader som kan nås ökat kraftigt. Det finns starka synergier mellan de två verksamheterna. De har samma eller liknande kontaktytor. Ingångarna på vissa marknader är förvillande lika och ofta desamma. 131Sveriges export- och investeringsråd, intervju . 132Sveriges export- och investeringsråd, intervju . 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR sekreterarna) har generellt sett kompetensen att kunna arbeta med invester- ingsfrämjande, även om man behöver vara medveten om att det kan ta tid att fullt ut bemästra dessa frågor. Business ekonomiska kris som kulminerade innebar att mycket ordinarie verksamhet fick stå tillbaka för olika åtgärder som fram- för allt syftade till att minska kostnaderna. En konsekvens av den ekonomiska krisen var att integrering mellan den export- och investeringsfrämjande verk- samheten försenades. För utlandsverksamheten innebar det även beslut om personalneddragningar och stängningar av ett antal utlandskontor. Personal- neddragningarna påverkade också den investeringsfrämjande verksamheten negativt. Fokus flyttade delvis från att arbeta med de större och mer långsiktiga investeringsprojekten till att i stället arbeta med de lite enklare projekten för att nå de fastslagna målen133. hade fokus legat på att stabilisera verksamheten, och Business konstaterade vid intervjun att det var först då som arbetet primärt handlade om att utveckla verksamheten och att med olika åtgärder förbättra integrationen mellan de båda verksamheterna. Det fanns därmed en tidsfördröjning som förklarar varför det inte gick att realisera de ursprungliga planerna vad gäller synergieffekter till följd av sam- manslagningen av och Invest . pekade Business på att det är viktigt att understryka att sammanslagningen av de två organisationerna delvis har genererat de förväntade synergieffekterna. Antalet kontor som kunde arbeta med den investeringsfrämjande verksamheten hade dessutom ökat i och med bildandet av den nya organisationen. Arbetet hand- lade vid intervjutillfället i stället om att utveckla styrmodeller. Arbetet som framför allt bedrivits hade enligt Business Sweden134 inneburit en ökning av antalet utlandskontor och vissa administrativa bespa- ringar, men menade de att man inte kunde säga att antalet beslutade investeringar i hade ökat . Business framhöll 2017 att det är en ständigt pågående process när det gäller hur tillgängliga resurser för den investeringsfrämjande verksam- heten ska allokeras på olika aktiviteter, marknader och enskilda företag. Detta bedöms vara nödvändigt för att öka effektiviteten i verksamheten. Det interna projektet påbörjades med det pri- mära syftet att höja kunskapen om och förståelsen för investeringsfrämjandet och att identifiera synergier i verksamheten. Totalt valdes 15 marknader ut för att ingå i projektet, 5 marknader med särskilt utpekad personal som arbetade med investeringsfrämjande, 5 västereuropeiska marknader på grund av när- heten till och 5 marknader där det finns potential att utveckla invester- ingsfrämjandet.135 På 10 av dessa marknader fanns det således inte dedikerad 133Sveriges export- och investeringsråd, intervju . 134Sveriges export- och investeringsråd, intervju . 135Sveriges export- och investeringsråd, intervju . 8INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR investeringsfrämjande personal utan enbart handelssekreterare som fick i upp- drag att ha specifika möten med potentiella investerare inom Business Swe- dens fokusområden. Den fas av projektet som var aktuell hade enligt Business dubbla syften, dels att öka förståelsen inom organisationen för hur det investeringsfrämjande arbetet bedrivs, dels att öka antalet affärs- möjligheter som genereras från utlandsorganisationen för att på så sätt öka antalet högkvalitativa investeringar. Business framhöll att de utvalda utlandskontoren samarbetar tillsammans med investeringsrådgivare i enligt en given modell i syfte att skapa fler affärsmöjligheter, arbeta fram utbildningsmoduler samt en digitalisering av tjänsteutbudet för att tillgänglig- göra relevant information digitalt för potentiella utländska investerare när de utvärderar potentialen i Sverige.136 Dilemmat med separata anslag Business konstaterade vid en intervju att det statliga upp- drag som regleras i det årliga riktlinjebeslutet innebär en tydlig åtskillnad av hur mycket medel som anslås till den exportfrämjande verksamheten respek- tive den investeringsfrämjande verksamheten. Organisationen ska tydligt åter- rapportera hur medlen har använts inom verksamheten. Business framhöll att den strikta uppdelningen mellan de två verksamhetsgrenarna och i realiteten två separata uppdrag innebär att det är svårt att realisera ytterligare synergieffekter när det gäller investeringsfrämjandet. Uppdelningen i två verk- samhetsgrenar innebär att gamla strukturer bevaras. Rent konkret innebär den nuvarande modellen också en begränsning av hur många investeringsfräm- jande uppdrag som kan läggas ut på utlandskontoren. Business fram- höll att en större flexibilitet att använda de medel som anslås till verksamheten skulle innebära att investeringsfrämjandet skulle kunna bedrivas vid fler utlandskontor. Business menade att en sådan lösning skulle gynna investeringsfrämjandet, men med en bibehållen kvalitet när det gäller export- främjandet. Även en f.d. styrelseledamot framhöll att synergierna av att kunna bedriva ett aktivt investeringsfrämjande på fler utlandsmarknader hade begränsats av att anslagen till respektive verksamhet varit alltför detaljregle- rade. Den f.d. styrelseledamoten konstaterade att anslaget till investerings- främjandet hade legat på ungefär samma nivå under den senaste femårspe- rioden. Detta menade ledamoten hade inneburit att det funnits begränsade möj- ligheter att utvidga investeringsfrämjandet till nya marknader utan att dra ned på redan existerande marknader.138 136Sveriges export- och investeringsråd, e-brev . 137Sveriges export- och investeringsråd, intervju . styrelseledamot , e-brev . 8 INVESTERINGSFRÄMJANDE VID FLER UTLANDSKONTOR Enligt en f.d. styrelseledamot förekom inga betydande åsiktsskillnader mellan statens och näringslivets representanter i styrelsen när det gäller frågan om utlandskontorens placering.139 Vid ett möte med Svenskt Näringslivs arbetsgrupp för exportstrategin och handelsfrämjande påtalades att det finns en inbyggd problema- tik när det gäller utlandskontorens placering. Business fokus på att öka lönsamheten innebär att prioriteringen hamnar på etablerade marknader, s.k. volymmarknader.